Справа № 201/6286/22
Провадження № 1-кс/201/2288/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 19.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилався на те, що 19.07.2022 до Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра надійшли матеріали з УКП в Дніпропетровській області ДК НПУ про те, що невстановлені особи організували на території Соборного району м. Дніпро незаконну діяльність колл-центрів шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки.

За даним фактом ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до ЄРДР та порушено кримінальне провадження №0000095 від 19.07.2022 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

В ході відпрацювання даного факту було встановлено, що управлінням СБ України у Дніпропетровській області, у ході виконання завдань з контр розвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки, виявлені факти несанкціонованого втручання в роботу мережі електрозв`язку, що призвело до блокування інформації скоєне за попередньою змовою осіб.

Під час досудового розслідування від працівників СКП Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло інформування про те, що групою невстановлених осіб створено незаконну організацію в склад якої входить більше 25 осіб, вказана організація здійснює свою злочинну діяльність за адресою: АДРЕСА_1 , другий поверх, співробітниками якої під виглядом участі в онлайн торгах валютними парами (бінарні опціони), використовуючи спеціально створені для цього онлайн ресурси, здійснюють шахрайські дії відносно осіб, які мешкають на території України та прилеглих російськомовних країнах, шляхом зв`язку за допомогою мережі Інтернет та ІР-телефонії. Вказані особи здійснюють свою протиправну діяльність за наступною схемою:потенціальному клієнту пропонується прийняти участь в торгах, шляхом відкриття спеціального демо-рахунку, де організаторами створюється імітація успішних торгів. Після, особу націлюють на відкриття реального рахунку, при цьому з клієнтами працюють оператори офісу, які націлюють їх на внесення якомога більших внесків, аргументуючи це більшою вірогідністю виграшу. Для досягнення цієї мети зловмисники використовують заздалегідь прописану схему психологічного впливу на жертву. Вклавши гроші, потерпілі не мають можливості їх в подальшому зняти. В даному випадку вони можуть лише поповнювати рахунки. Система працює таким чином, що всі торги призводили до повної втрати грошей користувачів.

Також іншим видом шахрайських схем було заволодіння особистими даними клієнтів певних банківських установ та доступ в подальшому до рахунків. Телефонувавши громадянам, невстановлені особи представлялись робітниками служби безпеки банківської установи та шляхом введення в оману отримували доступ до карток та рахунків, після чого виводили грошові кошти.

Обставини підтверджуються свідченнями свідків та іншими матеріалами кримінального провадження.

Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна приміщення, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться в комунальній власності

Так під час досудового розслідування встановлено, у КОЛ-центрі за вищевказаною адресою у кімнатах будівлі розташовані комп`ютері столи на яких розміщена комп`ютера техніка, підключена до мережі інтернет, та IP-телефонії, тим самий оздоблені робочі місця (у кількості близько не менше 40 штук), з яких оператори телефонують громадянам, та шахрайським шляхом під виглядом працівників різноманітних банків спонукають особі надати доступ до акаунтів їх Інтернет-Банкінгу, в результаті чого заволодівають грошовими коштами, шо на них знаходяться.

31.08.2022 отримано ухвалу Жовтневого РС м. Дніпропетровська про дозвіл на проведення обшуку підвального приміщення, даху та фасаду будинку за адресою: м. Дніпро, вул. Героїв Крут, буд. 16, другий поверх

Так 02.09.2022 проведено санкціонований обшук другого поверху буд. АДРЕСА_1 .

Під час обшуку виявлено та вилучено майно.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього приходить до такого висновку.

19.07.2021р. до ЄРДР були внесені відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 190 КК України за № 0000095.

Слідчий просить накласти арешт у кримінальному провадженні № 0000095 від 19.07.2022 року,

Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Як визначено ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

У наданому слідчим клопотанні відсутні відомості яким саме чином вилучене майно може виступати об`єктом кримінального правопорушення, зберегти на собі сліди злочину або той факт, що дане майно набуто протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи, що слідчим в клопотанні не доведено, що існують правові підставі для накладення арешту на майно; не доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч.1 ст.170 цього Кодексу; можливість спеціальної конфіскації майна, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб; клопотання слідчого є необґрунтованим та немотивованим. Тому суд вважає, що у задоволенні клопотання про накладення арешту необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 132, 170-173, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 19.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України відмовити.

Зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування, прокурора у кримінальному провадженні або іншу уповноважену особу повернути вилучене майно особі, у якої воно було вилучене.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1