УХВАЛА

13 липня 2022 року

м. Київ
справа № 541/1636/20
провадження № 51-1987ск22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на вирок Великобагачанського районного суду Полтавської області від

21 вересня 2021 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 26 квітня

2022 року щодо ОСОБА_6 ,
встановив:
У касаційній скарзі порушується питання про перегляд судових рішень

щодо ОСОБА_6 у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу було подано без додержання вимог п. 4, 5 ч. 2, ч. 3, ч. 5 цієї статті.

Згідно зі ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються зокрема обґрунтування заявлених скаржником вимог із відображенням того у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення та вимоги особи, що подає скаргу.
Частиною 1 ст. 438 КПК визначено, що підставами для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого

(ст. 414 КПК).
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
У поданій скарзі представник потерпілої посилається на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, однак, відповідне вмотивоване обґрунтування порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити судам ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, з огляду на положення ст. 412 КПК, у касаційній скарзі не викладено.
Також, із змісту касаційної скарги убачається, що ОСОБА_5 покликаючись на невідповідність призначеного покарання тяжкості вчиненого злочину та особі засудженого через м`якість, не наводить у скарзі обґрунтувань у чому саме полягає явна несправедливість заходу примусу, з урахуванням положень ст. 414 КПК і є підставою для скасування судових рішень з огляду на п. 3 ч. 1 ст. 438 КПК.
Окрім того, касаційна скарга повинна містити вимоги особи, яка її подала із зазначенням того, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції.
Такі вимоги мають узгоджуватися з положеннями ч. 1 ст. 436 КПК, згідно з якими суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.
Однак, в прохальній частині касаційної скарги представника сформульована нечітка вимога. Скаржник має чітко зазначити про те, яке саме рішення повинен прийняти Суд, з урахуванням положень ст. 436 КПК.
Також, усупереч вимогам ч. 3 ст. 427 КПК у касаційній скарзі не зазначено, чи бажає представник брати участь у касаційному розгляді.
Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються, Проте, представник до поданої ним касаційної скарги не додав копії судових рішень, що позбавляє суд можливості перевірити дотримання суб`єктом подання касаційної скарги вимог статей 424, 426 КПК.
Недотримання положень ст. 427 КПК, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження, тому Верховний Суд вважає за необхідне на підставі

ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:
Касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на вирок Великобагачанського районного суду Полтавської області від 21 вересня

2021 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 26 квітня 2022 року щодо ОСОБА_6 залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
У разі невиконання вимог, касаційна скарга буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3