Провадження №: 1-кп/755/463/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002010 від 06 липня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 345 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в :
у Дніпровському районному суді м. Києва перебуває на розгляді вищевказане кримінальне провадження.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 продовжено запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою до 18 червня 2022 року включно.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні просила продовжити строк тримання обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 під вартою, оскільки підстави для застосування цих запобіжних заходів не відпали, а отже наявні визначені ст. 177 КПК України ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, впливати на свідків та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 просили задовольнити клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_8 заперечував проти задоволення клопотання та зазначив, що зазначені прокурором ризики необґрунтовані, крім того його підзахисний уже майже рік перебуває під вартою. У зв`язку з цим просив змінити йому запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав захисника у повному обсязі.

Захисник ОСОБА_9 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та заявив клопотання про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 на особисте зобов`язання. Вказав, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у м. Києві та місце роботи, раніше не судима. Крім того, відсутні прямі докази на підтвердження того, що вона вчинила злочин, передбачений ч. 4 ст. 190 КК України.

Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала захисника та заявила клопотання про зменшення розміру раніше визначеної застави.

Суд, заслухавши прокурора, захисників та обвинувачених, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легкого ступеню тяжкості тілесного ушкодження у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, та разом із ОСОБА_3 вони обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, який полягає у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах. При цьому з обвинувального акта вбачається, що у результаті вказаних дій потерпілим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 завдано матеріального збитку у сумі 46 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 1 255 340 гривень.
При визначенні питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, дані про його особу, який офіційно не працює, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має місце проживання у м. Києві, раніше не судимий.
При визначенні питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочинів, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі доведеності її вини в інкримінованих злочинах, дані про її особу, яка не одружена, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , має місце проживання у м. Києві, раніше не судима.
Суд вважає, що обрані щодо обвинувачених запобіжні заходи відповідають не лише особам обвинувачених, а і характеру та тяжкості діянь, які їм інкримінуються, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, ухиленню обвинувачених від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, тобто ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є реальними та дійсними.
Водночас на даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання обвинувачених винуватими чи невинуватими у вчиненні злочинів, адже судове провадження наразі не завершено, і, відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Також судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраних обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_3 запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою відпала.
Обрані відносно обвинувачених запобіжні заходи, з урахуванням їх тривалості у співвідношенні із тяжкістю інкримінованих злочинів, на даний час не виходять за межі розумного строку.
Що стосується клопотання захисника ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу та обвинуваченої ОСОБА_4 , то суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 201 КПК України, до клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.
Суд звертає увагу на те, що підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.
Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.
Суд зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

На переконання суду застосування інших запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою, зокрема особисте зобов`язання, з урахуванням вищенаведених обставин, не здатне забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2021 року обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 визначено заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 227 000 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зменшено розмір застави до 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 158 900 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.
Таким чином, за час перебування справи у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва з 01 жовтня 2021 року розмір застави, визначений обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 переглядався та вже був зменшений.
Разом з тим, з урахуванням обставин вчинення та тяжкості злочинів, у яких обвинувачується ОСОБА_4 , її матеріального становища, на переконання суду наразі саме зазначений розмір застави в достатній мірі гарантує виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків.
А тому, зважаючи на те, що 18 червня 2022 року спливає строк дії застосованих до обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, та неможливості до вищезазначеної дати завершити судовий розгляд, за відсутності підстав для скасування або зміни запобіжних заходів, суд вважає за необхідне продовжити дію існуючих запобіжних заходів до 06 серпня 2022 року включно.
Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 06 серпня 2022 року включно.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до 06 серпня 2022 року включно.
У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про зменшення раніше визначеного розміру застави відмовити.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_4 на особисте зобов`язання відмовити.

Копію ухвали вручити прокурору, захисникам та обвинуваченим.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, які тримаються під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 10 год 30 хв 14 червня 2022 року.

Суддя ОСОБА_1