Справа № 303/3476/22
У Х В А Л А
29 червня 2022 року м. Мукачево
МУКАЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в особі головуючого-судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт та клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у кримінальному провадженні про обвинувачення

ОСОБА_3 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Бобовище Мукачівського
району, зареєстрованого та фактично проживаючого
в
АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
не працюючого
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України,

з участю: прокурора ОСОБА_4
потерпілої ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_3
захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Мукачівського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.04.2022 року за № 0000120.
У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, оскільки він у повному обсязі відповідає вимогам КПК України.
Потерпіла ОСОБА_5 не висловила заперечень з приводу призначення судового розгляду на підставі вказаного обвинувального акта.
Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечив щодо призначення судового розгляду на підставі даного обвинувального акту.
Захисник ОСОБА_6 просив призначити судовий розгляд на підставі даного обвинувального акта, вважає його таким, що відповідає вимогам закону і підстав для його повернення прокурору немає.
Кримінальне провадження підсудне Мукачівському міськрайонному суду Закарпатської області, підстав для закриття кримінального провадження немає.
Обвинувальний акт затверджений прокурором і відповідає вимогам ст.291 КПК України. Підстави для повернення обвинувального акта відсутні.
Всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені, визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
Відповідно до вимог ч.1 ст.316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Ст. 2 із 4
Враховуючи вищенаведене, вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення судового розгляду, враховуючи, що відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч.3 ст.314 КПК України, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні.
На підставі пункту 6 частини 3 статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд доручає представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
Також до суду надійшло клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Дане клопотання обґрунтовано тим, що вина ОСОБА_3 підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схемою до нього, протоколами допиту потерпілої та свідків, які вказують, що саме обвинувачений керував транспортним засобом і після ДТП від нього відчувався різкий запах алкоголю, мав нестійку ходу, висновком судово-медичної експертизи №96/2022 від 18.05.2022 року, висновком транспортно-інженерної експертизи №СЕ-19/107-22/3448-ІТ. Крім цього, існують ризики, передбачені п.1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України. Окрім того, ОСОБА_3 порушив покладені відносно нього процесуальні обов`язки, на підставі ухвали слідчого судді від 06.04.2022 року, якою відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зокрема він 02.06.2022 року на вимогу працівників поліції не відчинив двері в будинку для отримання повістки для явки до суду, 03 червня та 21 червня 2022 року не з`явився у підготовчі судові засідання, а також зловживає алкоголем, ніде не працює, постійно вчиняє насильство в сім`ї, у зв`язку з чим на нього були складені 01 липня та 14 листопада 2016 року, 30 травня 2018 року, 21 вересня 2020 року протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.173-2 КУпАП. Вищезазначене свідчить про те, що застосувати відносно обвинуваченого інший більш м`який запобіжний захід, окрім тримання під вартою є неможливим та є підставою для задоволення клопотання у повному обсязі.
У суді прокурор просив задовольнити вказане клопотання про обрання стосовно обвинуваченого такого запобіжного заходу.
Потерпіла зазначила, що вирішення даного клопотання залишає на розсуд суду.
Обвинувачений заперечив щодо задоволення клопотання прокурора про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою мотивуючи тим, що дотримується покладених на нього процесуальних обов`язків на підставі ухвали слідчого судді, весь час перебуває вдома під цілодобовим арештом. Працівники поліції не приходили до нього за місцем його проживання для вручення судової повістки, такі не отримував також і поштовим відправленням, у зв`язку з чим не з`явився на судовий розгляд даного провадження, про час і дату розгляду яких не знав. Просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід.
Захисник просив відмовити у задоволені клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з підстав недоведеності прокурором наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, оскільки обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, обвинувачений весь час перебуває вдома під домашнім арештом, тому доводи про те, що останній не відчинив двері працівникам поліції не відповідають дійсності, та також поштовим відправленням обвинувачений не отримував судових повісток, через що не з`явився у підготовчі судові засідання. Також, під час досудового розслідування допитані всі свідки і потерпіла, тому впливати якимось чином на останніх у обвинуваченого не має підстав, як і не має наміру продовжувати вчиняти злочинну діяльність з урахуванням, що вперше притягується до кримінальної відповідальності.
Заслухавши доводи учасників підготовчого судового засідання з приводу вказаного клопотання прокурора, суд прийшов до наступного.
Згідно вимог ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотання учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи

Ст. 3 із 4
забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Відповідно до положень ст.5 Європейської Конвенції про захист прав і основних свобод людини, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом у окремих випадках.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення Європейського Суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Згідно вимог ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності до вимог п.3 ч.1 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_3 відноситься до категорії нетяжких кримінальних правопорушень (злочинів), санкція статті ч.1 ст. 286-1 КК України якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років.
Отже, згідно вимог п.3 ч.1 ст.183 КПК України, відносно не судимої особи, яким є обвинувачений ОСОБА_3 , не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, якщо він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.
Згідно ст.176 КПК України запобіжним заходом є, зокрема, домашній арешт.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, тощо (ст.178 КПК України).
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Під час підготовчого судового засідання встановлено, що існують ризики, передбачені п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків.
При цьому суд враховує, що ОСОБА_3 має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимий.

Ст. 4 із 4
Враховуючи мету і підстави обрання запобіжного заходу, суд переконаний у необхідності обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на обвинуваченого обов`язку, передбаченого ч.5 ст.194 КПК України, так як прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення за ч.1 ст.286-1 КУпАП та наявність ризиків, що дають підстави вважати, що домашній арешт забезпечить належне виконання останнім його процесуальних обов`язків.
Жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж цілодобовий домашній арешт, з урахуванням попереднього безвідповідального ставлення обвинуваченого до його участі у розгляді кримінального провадження, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 .
З врахуванням вищезазначеного, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 підлягає до часткового задоволення, а саме необхідно обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 194, 314, 314-1, 315, 316, 371, 372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.
Судовий розгляд провести у відкритому судовому засіданні о 11 год. 00 хв. 07 липня 2022 року.
У судове засідання викликати на вказаний вище час та дату учасників кримінального провадження.
Доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_3 .
Клопотання прокурора ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити частково.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого в АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у період дії запобіжного заходу такий обов`язок: прибувати до суду за першою вимогою.
Строк дії даної ухвали встановити до 26 серпня 2022 року включно.
Роз`яснити обвинуваченому, що порушення умов домашнього арешту має наслідком можливість застосування більш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу поліції за місцем проживання обвинуваченого та вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1