Провадження № 1-кс/947/4382/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000443 від 29.05.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Грибівка Овідіопольського району Одеської області, громадянки України, українки, з вищою освітою, заміжньої, маючої на утриманні малолітню дитину, працюючої оператором ПАТ «Укрнафта», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.05.2022 року біля 16 години 05 хвилин ОСОБА_5 , знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , вчинила дії, які виражалися в незаконній торгівлі полуницею без дозвільних документів у невстановленому місці, що підпадає під порушення вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів щодо захисту населення у сфері харчування та надання послуг. В результаті чого, від мешканців зазначеного будинку, на ОСОБА_5 надійшла скарга до спеціалізованої лінії оператора «102», щодо порушення правил торгівлі, на підставі чого на вказану адресу направлено чергового дільничного офіцера поліції, а також піший патруль у складі наряду №367 Відділу поліції №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, затвердженого начальником Відділу поліції №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 .

У вказаному наряді № 360 згідно розрахунку сил та засобів від 29.05.2022 року перебував оперуповноважений СКП ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_8 , дізнавач СД ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 та інспектор СІП ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області майор поліції ОСОБА_10 , які відповідно до книги розстановки сил та засобів, перебуваючи у форменому одязі працівників поліції з шевронами та погонами співробітників поліції, спеціальними нагрудними жетонами поліцейського та табельною вогнепальною зброєю, 29.05.2022 року несли службу, а саме: пішого патрулювання території Київського району м. Одеси.

Виконуючи свої службові обов`язки відповідно до:

- ч. 3 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію» назвали свої прізвища, посади, спеціальні звання пред`явивши при цьому свої службові посвідчення.

- п. 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію» - вжили заходи з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припинення виявлених кримінальних та адміністративних правопорушень;

- п. 4 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію» - вжили заходи, спрямовані на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення, про що ОСОБА_5 було повідомлено та запропоновано припинити незаконну торгівлю де вона її здійснювала, так як такі дії підпадають під ознаки ст. 160 КУпАП торгівля в містах з рук на вулицях, площах, у дворах, під`їздах, скверах та в інших невстановлених місцях.

Ігноруючи законні вимоги працівників поліції, ОСОБА_5 не бажаючи підкорятися законним вимогам працівника поліції почала вести себе агресивно, висловлюючись нецензурною лайкою на адресу поліцейських.

Надалі, ОСОБА_5 розуміючи, що ОСОБА_10 є працівником поліції та виконує службові обов`язки, з мотивів неповаги до авторитету органів державної влади та правоохоронної діяльності в цілому, бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, з метою припинення виконання ними своїх службових обов`язків, з ціллю уникнення відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення навмисно нанесла ОСОБА_10 один удар долоню правої руки в обличчя, спричинивши останній забій м`яких тканин скроні злів, струс головного мозку, ЗЧМТ.

Відповідно до викладеного, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваної нічний домашній арешт, обґрунтовуючи його тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваної.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник обвинуваченої в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання. При цьому зазначила, що підозрювана свою провину у вчиненому визнає та розкаюється.
Підозрювана у судовому зсіданні підтримала думку захисника. При цьому зазначила, що свою провину визнає та щиро кається.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 30.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в інкримінованому їй органом досудового розслідування кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які містяться у наступних джерелах: протоколі допиту потерпілої ОСОБА_10 , протоколі допиту свідка ОСОБА_11 , протоколі допиту свідка ОСОБА_12 , протоколі допиту свідка ОСОБА_8 , протоколі допиту свідка ОСОБА_9 , протоколі допиту свідка ОСОБА_13 , а також інших матеріалах кримінального провадження.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.
Також, слідчий суддя акцентує увагу на тому, що кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від свідків, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи факт того, що підозрюваній ОСОБА_5 при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо посилання сторони обвинувачення на існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрювана ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, слідчий суддя зазначає, що з огляду на відсутність належного обґрунтування та аргументування стороною обвинувачення вказаного ризику, слідчий суддя приходить до переконання про формальність посилання сторони обвинувачення на існування такого ризику та про його фактичну відсутність.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ніж домашній арешт, в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000443 від 29.05.2022 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 30.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 строком до 30.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, обов`язки:
1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1