Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6722/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2022 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

У С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна, поданого в рамках кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

Розглянувши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями стаття 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частинами 2, 3 вказаної норми закону визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст.170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Старшим слідчим додано до клопотання документи які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати в яких зазначено, що арешт на вищезазначено майно вже було накладено Подільським районним судом м. Києва за клопотанням Подільської окружної прокуратури, а відтак, не доведено, що клопотанням про накладення арешту на майно подано до суду, не повторно. Більш того, згідно наданої інформації з Державного реєстру, наявне обтяження на майно здійснене Вищим антикорупційним судом за клопотанням національного антикорупційного бюро України.

Враховуючи наведене, вважаю, що клопотання старшої слідчої про арешт майна слід повернути старшій слідчій для доопрацювання вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_2 , поданого в рамках кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України повернути старшому слідчому на дооформлення;

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого судового засідання.

Слідчий суддя ОСОБА_4