СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-і/759/4/22
ун. № 759/3986/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:
судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.02.2021 за № 0000267, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, який здобув середню освіту, не працює, одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,
за участю: прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
В С Т А Н О В И В :

У провадженні Святошинського районного суду м. Києва ( головуючий суддя ОСОБА_6 ) перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.
Ухвалою суду від 21.07.2022р. ОСОБА_4 оголошено у розшук та надано дозвіл на його затримання з метою його приводу до Святошинського районного суду м. Києва для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
28.07.2022р. ОСОБА_4 було затримано та 29.07.2022р. доставлено до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Головуючий суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці, тому розгляд клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу обвинуваченому проводиться іншим суддею Святошинського районного суду м. Києва визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, що відповідає положенням п.20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Захисник заперечив проти заявленого клопотання прокурора з тих підстав,що прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 . Зауважив на тому,що обвинувачений має постійне місце проживання в м. Києві, одружений, від органів досудового розслідування не переховувався. Просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до ОСОБА_4 інший більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.
Обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що не переховувався від суду, наразі проживає в м. Києві зі своїм батьком, мачухою та звідним братом, зі своєю дружиною не співмешкає, офіційно не працює. Просив не застосовувати до нього найсуворіший запобіжний захід.
Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, майновий стан, тощо.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч. 2 ст. 185 КК України.
Суд враховує те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до категорїі нетяжких злочинів, та, за умови доведеності вини обвинуваченого у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Відповідно до ст. 178 КПК України, суд бере до уваги те, що ОСОБА_4 є особою раніше судимою, обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, одружений, але з дружиною не проживає та спільного господарства не веде, утриманців не має, офіційно не працює, що в цілому свідчить про відсутність у обвинуваченого міцних соціальних звязків та постійного джерела доходу.
Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину, дані про особу обвинуваченого дають суду достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , може, з метою уникнення покарання, переховуватись від суду, а також вчините інше кримінальне правопорушення, оскільки постійного джерела доходу не має та обвинувачується у вчиненні злочину з корисливих мотивів.
При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (рішення у справі «Летельє проти Франції»).
Враховуючи наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, та обґрунтованої підозри, дані, які характеризують поведінку обвинуваченого під час судового провадження, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_4 переховувався від суду, у зв`язку з чим був оголошений у розшук, суд приходить до висновку про можливість застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів, зокрема у вигляді домашнього арешту, не зможе запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.5 ст. 182 КПК України).
Враховуючи обставини кримінального правопорушення та особу обвинуваченого, його вік, майновий стан та процесуальну поведінку, суд вважає за доцільне визначити заставу у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 26 000 грн. (двадцять шість тисяч) гривень, та покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Враховуючи викладене, керуючись ст.177,ст.178, ст. 179, ст.183,ст.315, ст.ст. 369, 372 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26 вересня 2022 року включно, та утримувати його в Державній установі "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.
Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 10 (десяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 26 000 грн. (двадцять шість тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва (отримувач: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089 ).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати на першу вимогу до суду;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (м. Київ), без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього, для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали оголошено 03 серпня 2022р.

Суддя ОСОБА_1