Номер справи 703/634/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2022 року м. Сміла

Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Сміла скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

у с т а н о в и в :
ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність працівників ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що 08.02.2022 при ознайомленні ним з матеріалами перевірки 4491 ІТС №12349 від 22.11.2021 проведеної дільничним ОСОБА_5 за його зверненням, щодо можливих неправомірних дій посадової особи директора Смілянської ЗОШ І-ІІІ ступенів №2 Смілянської міської ради Черкаської області в результаті яких завдано збитків бюджету міста, було встановлено, що відомості про вказане скаржником в заяві кримінальне правопорушення до ЄДРСР внесено не було.

Відтак він звернувся до суду із скаргою в якій просить зобов`язати внести відомості до ЄРДР за поданою ним скаргою.

Ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 22 березня 2022 року провадження за поданою скаргою було відкрито та призначено розгляд скарги на 07 квітня 2022 року.

В судове засідання, призначене на вказану дату, учасники справи не з`явилися. Повідомлення про день, час та місце розгляду скарги скаржник отримав 31 березня 2022 року, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням.

У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи розгляд скарги було відкладено на 27 квітня 2022 року.

У судове засідання, призначене на вищевказану дату, скаржник до суду не з`явився з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджено відповідним поштовим повідомленням.

Крім того, суд намагався повідомити скаржника про день, час та місце розгляду скарги шляхом повідомлення на вказаний скаржником номер телефону, однак зазначений номер телефону не відповідає.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши подану скаргу, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.3ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Скарга ОСОБА_3 перебувала в провадженні слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області понад визначений ч. 2 ст. 306 КПК України строк. Така тривалість судового провадження об`єктивно зумовлена необхідністю вжиття суддею процесуальних заходів для належного повідомлення скаржника про розгляд скарги, участь якого в її розгляді згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України є обов`язковою.

Чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено, яким саме чином повинен діяти слідчий суддя та яке саме процесуальне рішення він повинен приймати у випадку неявки без поважних причин обов`язкового учасника судового провадження, яким, в розумінні ч. 3 ст. 306 КПК України, являється скаржник чи його представник.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону», про що наголошував ЄСПЛ у своєму рішенні від 14 жовтня 2010 року по справі «Щокін проти України». Зокрема, у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для таких осіб підхід.

Тобто, вирішення колізій, прогалин у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи (скаржника).

Згідно абз.12 розділу 7 Узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» визначено наступне: у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч.3ст. 306 КПК України, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про дії слідчого судді в разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений та який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.

Враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Однак, у судові засідання, призначені на 07 та 27 квітня 2022 року, незважаючи на обізнаність про день та час судового розгляду, скаржник не з`явився та не повідомив про причини неявки.

Така поведінка скаржника, на думку суду, свідчить про його зловживанням своїми процесуальними правами та перешкоджає розгляду скарги слідчим суддею в передбачені законом строки.

З урахуванням наведеного, беручи до уваги те, що ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, участь свого представника не забезпечив, при цьому його участь в силу вимог закону в даній категорії справ є обов`язковою, слідчий суддя приходить до висновку про залишення поданої скарги без розгляду, що не позбавить скаржника можливості повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 22, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1