Справа № 404/288/22
Номер провадження 1-кс/404/709/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження №0000150 від 15.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просила:

- скасувати арешт на транспортний засіб автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), власником якого є ОСОБА_4 накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19.01.2022 року, в справі №404/288/22 у кримінальному провадженні №0000150 від 15.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України;

- повернути ОСОБА_4 автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходиться на спеціальному майданчику речових доказів при Кропивницькому РУП ГУНП в Кіровоградській області;

- розгляд справи проводити без участі заявника та його представника.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 19.01.2022 року ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда в рамках кримінального провадження №0000150 від 15.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, було накладено арешт на автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а власником є ОСОБА_4 .

Так, скаржник мотивуючи свою заяву вказала, що у даному кримінальному провадженні вже проведено ряд судових експертиз, відтак подальша потреба у утриманні зазначеного вище транспортного засобу, наразі, відпала.

Адвокат третім пунктом прохальної частини клопотання, просила проводити розгляд справи без участі заявника та його представника.

Від слідчого заступника начальника відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП Україи в Кіровоградській області підполковника поліції ОСОБА_6 надійшла заява про розгляду клопотання у відсутність слідчого, проти задоволення клопотання заперечив. Зазначав, що досудове розслідування, наразі, триває, вживаються заходи для повного, всебічного та неупередженого дослідження всіх обставин учиненого кримінального правопорушення. Так, зокрема, під час досудового розслідування кримінального провадження із використанням вказаного транспортного заходу необхідне проведення слідчого експерименті на місці ДТП за участі водія (учасника ДТП) ОСОБА_5 .

З цих підстав, зняття арешту та надання власнику транспортного засобу можливості користуватися та розпоряджатися транспортним засобом автомобілем «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , а також з врахуванням того, що на всій території України введено військовий стан, може призвести до пошкодження та втрати речового доказу, що може негативно вплинути на досудове розслідування та можливий судовий розгляд.

Дослідивши матеріали клопотання та матеріали клопотання про арешт майна (справа №404/288/22, провадження №1-кс/404/110/22), слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що у провадженні Кропивницького РУП ГУНП поліції в Кіровоградській області, знаходяться матеріали досудового розслідування №0000150 від 15.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19.01.2022 року клопотання старшого слідчого слідчого відділу Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_8 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000150 від 15.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України задоволено та накладено арешт на автомобіль «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а власником є ОСОБА_4 , жителька АДРЕСА_1 , із забороною користування та розпорядження ним до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Вказана ухвала була предметом дослідження колегії судді Кропивницького апеляційного суду та залишена без змін - 14.02.2022 року. По тексту ухвали роз`яснено, що після проведення всіх необхідних слідчих дій щодо автомобіля марки «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 , а також всіх необхідних експертних досліджень, власник майна ОСОБА_4 може звернутись з відповідним клопотанням до слідчого судді про скасування повністю або частково ухвали слідчого судді про арешт майна.

При цьому слідчий суддя вважає доведеним, що автомобіль марки «Mercedes-Benz Sprinter» реєстраційний номер НОМЕР_1 (VIN НОМЕР_2 ), який визнаний речовим доказом, належить ОСОБА_4 , оскільки вказане встановлено під час накладення арешту на даний автомобіль.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого ЗУ від 24.02.2022 року «2102-ІХ», воєнний стан запроваджується із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Таке рішення ухвалено у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану», який відповідно до Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" №2119-IX (реєстр. №7168) продовжено строк дії воєнного часу в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Згідно із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

В ході судового розгляду клопотання про скасування арешту майна заявником жодним чином не доведено того, що арешт на майно було накладено необґрунтовано, або що в подальшій дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Посилання заявника на обмеження прав як власника вищевказаного рухомого майна не можуть бути підставою для скасування арешту, оскільки майно на яке накладено арешт є речовим доказом у справі.

Враховуючи наведені та встановлені обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є передчасним та не підлягає задоволенню, оскільки ні ініціатор клопотання, ні її захисник не довели, що потреба в арешті майна відпала.

Такий висновок слідчого судді не суперечить положенню ст. 1 Протоколу до Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та висновкам ЄСПЛ, даних у рішенні від 24.01.1994 року у справі Раймондо проти Італії «Raimondo v. Italy».

Норма ст. 174 КПК України пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, його захисника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Досудове розслідування наразі триває, і будь-яких доказів того, що потреба в арешті майна відпала, слідчому судді не надано.

Так, заперечуючи проти задоволення клопотання слідчий у своїй письмовій заяві вказав, що на території України запроваджено воєнний стан, не всі слідчі дії проведені, а саме необхідно із використанням вказаного транспортного заходу провести слідчий експеримент на місці ДТП за участі водія (учасника ДТП) ОСОБА_5 .

Відтак, як встановлено матеріалами клопотання вказаний транспортний засіб зберіг сліди вчинення кримінального правопорушення, за участю даного автомобіля заплановано проведення ряду слідчих дій, тобто його повернення власнику унеможливить належну фіксацію здобутих таким чином доказів.

Оскільки підстав, визначених ст. 174 КПК України, для скасування арешту не встановлено, на території України, наразі, запровадження воєнний стан, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 131, 170, 174, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження №0000150 від 15.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1