Справа № 953/4619/22
н/п 1-кс/953/3005/22
"23" серпня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив :
Після проведення необхідних слідчих/процесуальних дій вказане майно повернути на відповідальне зберігання власнику.
Клопотання подано поштою 17.08.2022р.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює Київська окружна прокуратура м. Харкова.
16.08.2022 напроти буд. АДРЕСА_1 під час огляду місця події за участі власника домоволодіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено майно, у тому числі: плазмовий телевізор, ТМ «SAMSUNG», модель PS42A411C2, до задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; плазмовий телевізор «PHILIPS», без наліпки, чорного кольору. До задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; сендвічниця, білого кольору, ТМ «VITEK», VT-1590W, серія № НОМЕР_1 ; радіоприймач, червоного кольору, ТМ «KNSTAR», модель RX 678.
Допитана в якості потерпілої ОСОБА_4 ,, яка пояснила, що 16.08.2022 під`їхала до свого житлового будинку АДРЕСА_1 , та побачила, що на проти її цегляного паркану, який знаходиться зі сторони проїзної частини вулиці Кромськой, на землі знаходяться її плазмовий телевізор, ТМ «SAMSUNG», модель PS42A411C2, до задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; її плазмовий телевізор «PHILIPS», без наліпки, чорного кольору. До задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; сендвічниця її мами ОСОБА_5 , білого кольору, ТМ «VITEK», VT-1590W, серія № НОМЕР_1 ; Через декілька хвилин, ОСОБА_4 ,, побачила, що з вхідних дверей території її домоволодіння вийшла ОСОБА_6 , яка в руках несла її радіоприймач, червоного кольору, ТМ «KNSTAR», модель RX 678, який знаходився в її будинку АДРЕСА_1 . Після чого, між останніми зав`язалась сварка та ОСОБА_6 , з місця події зникла.
Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який пояснив, що 16.08.2022 проїжджав своїм автомобілем по вул. Кромська повз будинок №47, де звернув увагу, що напроти паркану буд. №47 зі сторони проїзної частини, стоїть автомобіль, ВАЗ 2170, чорного кольору, р.н.р. НОМЕР_2 . Коли ОСОБА_7 з братом під`їхали ближче, то він побачив, що біля воріт стоять два плазмові телевізори поруч із якими, знаходились шнури для живлення.
Далі, ОСОБА_7 , побачив як із вхідних дверей виходила ОСОБА_6 , яка здивовано подивилась на ОСОБА_7 . Не виходячи з машини, ОСОБА_7 , разом зі своїм братом ОСОБА_8 , поїхали далі у своїх справах.
Прокурор подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
ОСОБА_4 у судове засіданні не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти клопотання не заперечувала, просила передати їй майно на відповідальне зберігання..
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
16.08.2022 напроти буд. АДРЕСА_1 під час огляду місця події за участі власника домоволодіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено майно, у тому числі: плазмовий телевізор, ТМ «SAMSUNG», модель PS42A411C2, до задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; плазмовий телевізор «PHILIPS», без наліпки, чорного кольору. До задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; сендвічниця, білого кольору, ТМ «VITEK», VT-1590W, серія № НОМЕР_1 ; радіоприймач, червоного кольору, ТМ «KNSTAR», модель RX 678, які намагалися викрасти.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вилучене майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що воно є об`єктом протиправного посягання, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Відповідно до п.4 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження - речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.
Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для власника майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає можливим передати вилучене мано потерпілій ОСОБА_4 на відповідальне зберігання, з правом користування вказаним майном, з покладенням обов`язку забезпечити зберігання майна до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку, та попередити її про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 16.08.2022, під час проведення огляду місця події напроти буд. 47 по вул. Кромська в м. Харкові майно, а саме: плазмовий телевізор, ТМ «SAMSUNG», модель PS42A411C2, до задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; плазмовий телевізор «PHILIPS», без наліпки, чорного кольору. До задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; сендвічниця, білого кольору, ТМ «VITEK», VT-1590W, серія № НОМЕР_1 ; радіоприймач, червоного кольору, ТМ «KNSTAR», модель RX 678, шляхом заборони його розпорядження та відчуження.
Передати майно: плазмовий телевізор, ТМ «SAMSUNG», модель PS42A411C2, до задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; плазмовий телевізор «PHILIPS», без наліпки, чорного кольору. До задньої частини корпусу телевізора прикріплено дріт живлення; сендвічниця, білого кольору, ТМ «VITEK», VT-1590W, серія № НОМЕР_1 ; радіоприймач, червоного кольору, ТМ «KNSTAR», модель RX 678 на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з покладенням на неї обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна, до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.
Попередити ОСОБА_4 , про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1