Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1854/22
Провадження №; 1-кс/711/538/22
У Х В А Л А

05.05.2022 м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , внесеного у кримінальному провадженні № 0000006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Христинівка Черкаської області, українця, громадянина України, працюючого директором ТОВ «юридична компанія «АРНОР», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, не є депутатом, не є адвокатом,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , що винесене у кримінальному провадженні № 0000006, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2022, в якому просить застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, КК України, запобіжний захід у вигляді застави.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час за невстановлених обставин у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, а саме житловою квартирою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , реєстрація права власності на яку, відповідно до даних, не проводилась та зазначена квартира перебувала на балансі в Черкаській міській раді.

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на незаконне заволодіння чужим майном, шляхом обману, а саме житловою квартирою, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , достовірно знаючи, що право власності на вищевказану квартиру за жодною особою не зареєстровано, ОСОБА_6 вступив в злочинну змову з невстановленими досудовим слідством особами, які за замовленням ОСОБА_6 виготовили завідомо недостовірні документи, а саме: довідку № 14215о від 23.07.2021 видану КП «ЧООБТІ» на ім`я ОСОБА_8 , про те, що станом на 01.01.2013 право власності на кв. АДРЕСА_4 зареєстровано у Черкаському обласному об`єднаному бюро технічної інвентаризації за ОСОБА_8 , документи що підтверджують право власності, відповідно до даної довідки є: свідоцтво про право власності № НОМЕР_1 , видане Придніпровським районним виконавчим комітетом від 21.07.1993; технічний паспорт на кв. АДРЕСА_4 , серія та номер кваліфікаційного сертифіката АЕ0022062 від 29.03.2012, які згідно даних КП «ЧООБТІ» не видавались, а також свідоцтво про право власності на кв. АДРЕСА_4 , яке видане згідно з розпорядженням №465-р від 21.07.1993 та записано у реєстраційну книгу № 23-Д. Так, згідно з даними Виконавчого комітету Черкаської міської ради в електронних архівних даних за 1993 рік органу приватизації Придніпровської районної в м. Черкаси ради відсутня інформація щодо видачі свідоцтва про право власності від 21.07.1993 на кв. АДРЕСА_4 , окрім того відсутня інформація щодо видачі розпорядження від 21.07.1993 № 465-р.

Отримавши від невстановлених слідством осіб вищевказані документи, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_6 , діючи на підставі довіреності, в інтересах ОСОБА_8 , якою ОСОБА_6 уповноважено вчиняти від імені ОСОБА_8 будь-які правочини щодо розпорядження всім її майном, з чого б воно не складалось і, де б воно не знаходилось, зокрема договори купівлі-продажу, міни, застави, оренди, передавати майно в користування, приймати майно в дар та будь-які інші договори, на його розсуд, проводити розрахунки по укладених договорах, достовірно знаючи, що зазначені документи офіційно не видавалися, а право власності на кв. АДРЕСА_4 не належить ОСОБА_8 , 27.07.2021 о 09 год. 21 хв. прибув до Виконавчого комітету Христинівської міської ради та особисто звернувся до державного реєстратора Виконавчого комітету Христинівської міської ради ОСОБА_9 з заявою про державну реєстрацію права власності, подавши при цьому завідомо недостовірні документи, а саме: довідку № 14215о від 23.07.2021 видану КП «ЧООБТІ», технічний паспорт на кв. АДРЕСА_4 , серія та номер кваліфікаційного сертифіката АЕ0022062 від 29.03.2012 та свідоцтво про право власності на кв. АДРЕСА_4 , яке видане згідно з розпорядженням №465-р від 21.07.1993 та записано у реєстраційну книгу № 23-Д, які державним реєстратором прийнято на розгляд.

На підставі поданих недостовірних документів державний реєстратор прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Христинівської міської ради ОСОБА_9 , відкрила розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційну справу на об`єкт нерухомого майна, а саме: кв. АДРЕСА_4 , таким чином здійснила за ОСОБА_8 державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, а тому після проведення реєстрації права власності за ОСОБА_8 на вищевказану квартиру, отримав змогу розпоряджатися нерухомим майном на власний розсуд, чим завдав потерпілому матеріальної шкоди у сумі 421 500,00 (чотириста двадцять одна тисяча п`ятсот гривень нуль копійок), відповідно до висновку експерта складеного за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи № СЕ-19/124-22/1465-ОБ від 21.04.2022.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, достовірно знаючи, що технічний паспорт на кв. АДРЕСА_4 , серія та номер кваліфікаційного сертифіката АЕ0022062 від 29.03.2012 не видавався КП «ЧООБТІ», а також будучи обізнаним в тому, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681 «Деякі питання забезпечення функціонування Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва», з 01 серпня 2021 року, дані про проведену технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна обов`язково вносяться суб`єктом проведення технічної інвентаризації до єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (ЄДЕССБ), ОСОБА_6 , діючи на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_8 , якою ОСОБА_6 уповноважено вчиняти від імені ОСОБА_8 будь-які правочини щодо розпорядження всім її майном, з чого б воно не складалось і, де б воно не знаходилось, зокрема договори купівлі-продажу, міни, застави, оренди, передавати майно в користування, приймати майно в дар та будь-які інші договори, на його розсуд, проводити розрахунки по укладених договорах, достовірно знаючи, що право власності на кв. АДРЕСА_4 не належить ОСОБА_8 , 13.09.2021 прибув до КП «ЧООБТІ», що за адресою: вул. Університетська, 33/1, м. Черкаси, де уклав з представником КП «ЧООБТІ» договір № 25579 о від 13.09.2021 на виконання робіт з проведення технічної інвентаризації квартири, розташованої в АДРЕСА_3 та подав до КП «ЧООБТІ» недостовірне свідоцтво про право власності на кв. АДРЕСА_4 , яке видане згідно з розпорядженням №465-р від 21.07.1993 та записано у реєстраційну книгу № 23-Д, як документ, що підтверджує право власності на вищевказану квартиру.

Як зазначено у клопотанні, у вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і його вина повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності, а саме:

-даними проведеного тимчасового доступу до речей та документів, що перебувають у володінні КП «ЧООБТІ», а саме до інвентаризаційної справи від 09.02.2022;

-відповіддю отриманою з КП «ЧООБТІ» від 04.02.2022;

-даними проведеного тимчасового доступу до речей та документів, що перебувають у володінні Виконавчого комітету Христинівської міської ради, а саме до реєстраційної справи від 18.02.2022;

-показами свідка ОСОБА_9 від 18.02.2022;

-відповіддю, отриманою з Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 01.03.2022;

-показами свідка ОСОБА_10 від 01.04.2022;

-показами свідка ОСОБА_11 від 01.04.2022;

-показами свідка ОСОБА_12 від 01.04.2022;

-показами свідка ОСОБА_13 від 15.04.2022;

-висновком судової оціночно-будівельної експертизи від 21.04.2022

та іншими доказами в їх сукупності.

Крім того, на даний час ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років.

Законом України «Про державний бюджет на 2022 рік», визначено у 2022 році прожитковий мінімум в розрахунку на один місяць для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року, який становить 2393 грн.

Відповідно до частини 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 47 860 до 191 440 грн.

Ініціатор клопотання вказує, що під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, який обґрунтований тим, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, у зв`язку з цим останній усвідомлюючи суворість покарання, передбаченого за інкриміновані правопорушення, у разі необрання запобіжного заходу матиме реальну можливість змінити місце проживання, переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

2) ризик можливого незаконного впливу на свідків та експертів у цьому ж кримінальному провадженні, який обґрунтований тим, що ОСОБА_6 проживає в одному населеному пункті з більшістю учасників кримінального провадження та має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності;

3) ризик можливого знищення, приховання, чи спотворення документів, який обґрунтований тим, що документи, які в дійсності не видавались державними органами та на підставі яких було зареєстровано право власності на житлову квартиру АДРЕСА_4 , які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення не відшукано та ОСОБА_6 не видано органу досудового розслідування, що свідчить про можливі наміри знищит, чи приховати вказані документи з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, як зазначено, метою застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання вищезазначеним обґрунтованим ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, зокрема спробам з його боку переховуватися від правоохоронних органів та суду, впливати на свідків, експертів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Натомість органом досудового розслідування зазначено про неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечили б запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваним, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких реальних обмежень; 2) особиста порука оскільки, також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_6 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного вище, слідчий органу досудового розслідування вважає за необхідне застосувати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_6 у вигляді застави розмірі, передбаченому ст. 182 КПК України, тобто 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий запобіжний захід на даному етапі досудового розслідування, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень та розміру коштів, якими останній хотів незаконно заволодіти, попередить настання перерахованих вище ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підтримали та просили його задовольнити у повному обсязі на підставі обгрунтування, наведеного у ньому та з урахуванням доказів, що додані до клопотання. Додатково зазначили, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами. На даний час, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний може умисно ухилятись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та переховуватись від органів досудового розслідування. Крім того, враховуючи ту обставину, що на даний час слідством ще не відшукані усі підроблені документи, які подавались при вчиненні злочину, тому існує ймовірність, що ОСОБА_6 може їх знищити чи спотворити, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення даного клопотання. Зазначив, що підозра, про яку повідомлено ОСОБА_6 , є необґрунтованою, а ризики, на які посилаються слідчий та прокурор, нічим не підтверджені. Під час дії воєнного стану ОСОБА_6 не може виїхати за межі України, а тому ризик переховування його від органу досудового розслідування, виключається. До того ж, у даному кримінальному провадженні відсутній потерпілий. При вирішенні даного клопотання просив врахувати ту обставину, що визначений стороною обвинувачення розмір застави є максимально можливим, а ОСОБА_6 не має таких коштів, оскільки, будучи директором ТОВ, він не отримує заробітної плати, так як дане Товариство не отримує прибутків. Крім того, вказав, що ОСОБА_6 ніяких документів не виготовляв, а йому були лише надані документи, в інтересах ОСОБА_8 , з якими останній і звернувся до державного реєстратора, не перевіряючи законність документів, які він отримав. Враховуючи зазначені вище обставини, не заперечував проти застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_6 повністю погодився із доводами свого захисника та відмовився надавати особисті пояснення.

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання, зокрема і витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження за № 0000006 від 04.01.2022, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_6 не підлягає до задоволення виходячи з наступного:

клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором наведені, відповідно до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.

Так, встановлено, що 04.05.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні матеріали клопотання та додаткові, що надані у судовому засіданні, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, слідчий суддя вважає, що у даному кримінальному провадженні на цьому етапі досудового розслідування зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дає підстави вважати, що причетність його до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення є обґрунтованою, тобто наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри саме на даній стадії досудового розслідування.

Між тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто, постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. (ч. 1 ст.182 КПК України).

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Разом з тим, не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді застави посилання слідчого та прокурора на те, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів проти власності.

Таким чином, прокурором та слідчим не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі досудового розслідування не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує обставини, зазначені сторонами кримінального провадження, зокрема, - особу підозрюваного; його вік; відсутність даних, які б негативно характеризували підозрюваного за місцем проживання; наявність постійного місця проживання/роботи; матеріальний стан; мету застосування запобіжного заходу, а також положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини. Також, слідчий суддя враховує відсутність об`єктивних даних вважати, що ОСОБА_6 вчиняв будь-які дії чи мала місце бездіяльність з боку останнього, направлені на перешкоджання розслідуванню чи його затягуванню. До того ж, як на думку слідчого судді, ні слідчим, ні прокурором не доведено факт того, що підозрюваний може внести запропонований ними розмір застави, враховуючи, що за відомостями довідки, виданої директором ТОВ «Юридична компанія АРНОР», заробітна плата ОСОБА_6 не нараховувалась з січня по квітень 2022 року. Інших відомостей про доходи та грошові активи ОСОБА_6 слідчим та прокурором не надано.

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, враховуючи позицію сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді застави, оскільки, у даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування такого запобіжного заходу, а також не забезпечує справедливої рівноваги між публічним інтересом демократичного суспільства та необхідністю поважати право на свободу.

Між тим, оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню у контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та ступінь обґрунтованості підозри, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. При цьому, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідка, експерта у цьому ж кримінальному провадженні.

Так, відповідно до норм ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до положень ч. 2 ст. 179 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до вимог ст. 194 КПК України на підозрюваного слід покласти процесуальні обов`язки, зокрема: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання/реєстрації/роботи; не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 177, 178, 179, 182, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання/реєстрації/роботи;

-не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, покласти на підозрюваного на два місяці. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу у цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, адвокату, слідчому, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору - для відому та виконання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення у розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1