Справа № 754/6914/22
У Х В А Л А
Іменем України

25 серпня 2022 року м. Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження №0001307 від 27.06.2022 року відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Герматюк, Ленкоранського району, Республіки Азербайджан, громадянина Азербайджану, одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

- по обвинуваченню за ч. 2 ст. 307 КК України

за участю сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_4 ,

сторони захисту: обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ :
19 серпня 2022 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні №0001307 від 27.06.2022 року відносно ОСОБА_3 обвинуваченого за ч. 2 ст. 307 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.

Крім того, прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосованого до ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з підстав того, що останній вчинив умисний, тяжкий злочин, не працює, немає постійного джерела доходів, тому існують ризики того, що він зможе переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_5 , заявив клопотання про направлення обвинувального акту до Київського апеляційного суду для визначення підсудності в даному кримінальному провадженні, у зв`язку з відсутністю відомостей про неможливість здійснення правосуддя Дніпровським районним судом м. Києва. Щодо задоволення заявленого прокурором клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника.

Прокурор не заперечував щодо направлення обвинувального акту до Київського апеляційного суду для визначення підсудності в даному кримінальному провадженні.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, оглянувши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до висновку про не можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, за наступних підстав.

Так, відповідно до норм ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Крім того, згідно ч. 9 ст. 615 КПК України під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

З обвинувального акту вбачається, що кримінальне правопорушення було вчинено по АДРЕСА_1 , що не відноситься до території Деснянського району м. Києва.

При цьому, при вирішенні питання щодо підсудності даного кримінального провадження суд керується вимогами ст. 32 КПК України, яка є загальною нормою при визначенні підсудності кримінальних проваджень, а також виходить з того, що відсутні об`єктивні причини неможливості здійснення правосуддя відповідним судом, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, який також знаходиться в межах міста Києва.

За таких обставин, даний обвинувальний акт надійшов до Деснянського районного суду м. Києва з порушенням правил територіальної підсудності, тому підлягає направленню до Київського апеляційного суду для визначення підсудності кримінального провадження.

Щодо заявленого прокурором клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до наступних висновків.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисного, тяжкого злочину, є особою без визначеного роду занять, без постійного джерела доходів, опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а відтак відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку, попередити вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Обставини, зазначені захисником, не можуть бути підставою для відмови в продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та заміни на домашній арешт, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Тому, зважаючи на те, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено і для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, щодо обвинуваченого слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне продовжити і раніше визначений розмір застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_3 обов`язки прибувати на виклики до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 32, 34, 177, 178, 314, 331, 369-372, 615 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :
Обвинувальний акт з додатками в кримінальному провадженні №0001307 від 27.06.2022 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України направити до Київського апеляційного суду для визначення підсудності.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 23 жовтня 2022 року (включно).

Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 208 000 грн. (двісті вісім тисяч), яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; Банк отримувача ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО) 820172; Рахунок отримувача UA1012089.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 23 жовтня 2022 року.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язаний виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва, в частині продовження запобіжного заходу.

Суддя: ОСОБА_1