ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6658/22
провадження № 1-кс/753/1255/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування заходу забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді накладеного арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0001297 від 29.06.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням від 14 липня 2022 року про скасування заходу забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді накладеного арешту ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року на автомобіль марки «RENAULT ESPESE», д.н.з. НОМЕР_1 , ключів від вказаного автомобіля, за матеріалами вказаного кримінального провадження, зважаючи на необґрунтованість накладеного арешту, та те, що наразі потреба у його накладенні відпала.

Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).
Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, саме власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Тобто, процесуальний закон визначає коло осіб, які вправі звернутися із клопотанням про скасування арешту майна, проте заявник ОСОБА_2 , звертаючись до слідчого судді із даним клопотанням, не підтвердив свій статус, який надає йому право на звернення до слідчого судді, що є наслідком для повернення такого клопотання заявнику.

Так, окрім клопотання, заявник жодних документів не надав, й у тому числі про його процесуальний статус у кримінальному провадженні.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).
Водночас, зважаючи на особу, яка звернулась до слідчого судді із цим клопотанням, який не вказав про свій статус згідно частини першої статті 174 КПК України, й не надав документів про теке, воно підлягає поверненню, зважаючи на ч.1 ст. 174 КПК України та на аналогію закону на підставі п.1 ч.1 ст. 304 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 304 КПК України скарга повертається особі, яка не підтвердила право її подати (без прав на повноваження).

Скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу (п.1 ч.1 ст. 304 КПК України).

Оскільки окрім клопотання, заявник жодних документів не нанав, й у тому числі про його процесуальний статус у кримінальному провадженні, слідчий суддя зазначає, що до повноваження слідчого судді не віднесено збирання доказів по скарзі, такий обов"язок покладений на заявника .

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що повернення клопотання не позбавляє особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою його повернення та повторного звернутись до слідчого судді з порушенним питанням відповідно до положення статті 174 КПК України.

В свою чергу в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.

При цьому відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Іванов проти України "(Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74 - 75, рішення від 07 грудня 2006 року) сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально - правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

У справі Preda and Dardari v. Italy (1999) Суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь - яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 174, 303, 304, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування заходу забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді накладеного арешту на майно за матеріалами кримінального провадження № 0001297 від 29.06.2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: