УХВАЛА

Справа № 621/890/22

Провадження 1-кп/621/184/22

26 вересня 2022 року м. Зміїв Харківської області
Зміївський районний суд Харківської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники справи:
прокурор ОСОБА_3 ,

потерпілий ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5

захисники адвокат ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальну справу №621/890/22 (провадження ЄРДР №0000104 від 18.03.2022 року) стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Зміївського районного суду Харківської області перебуває кримінальна справа №621/890/22 (провадження ЄРДР №0000104 від 18.03.2022 року) стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 Кримінального кодексу України,

У судове засідання з`явилися прокурор, захисники ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , доставлений обвинувачений ОСОБА_10

Потерпілий ОСОБА_11 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Учасники справи не заперечували проти початку судового розгляду за відсутності потерпілого, в зв`язку з чим, керуючись положеннями статті 325 КПК України, суд ухвалив провести судове засідання без участі потерпілого ОСОБА_4 .

Прокурор просив розглянути клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_10 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначив, що строк дії раніше обраного запобіжного заходу спливає 26.09.2022, судовий розгляд справи тільки починається, і на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , з огляду на пред`явлення йому обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого злочину, може ухилятися від явки в судове засідання та переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати провадженню іншим чином. Зазначив, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам, а враховуючи, що вчинено злочин, який спричинив загибель людини, просив не визначати також розмір застави.

Обвинувачений ОСОБА_10 проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував, просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт за місцем свого проживання. Вказав, що не вчиняв жодних дій, які б свідчили про наявність ризиків, вказаних прокурором, має міцні соціальні зв`язки, родину, постійне місце проживання, нікуди не збирається втікати чи незаконно впливати на інших учасників провадження.

Захисники адвокат ОСОБА_6 та ОСОБА_7 заперечували проти продовження запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою. Адвокатом ОСОБА_9 заявлено письмове клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_12 раніше обраного запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. В обґрунтування клопотання посилалася на відсутність доказів щодо існування ризиків, зазначених статтею 177 КПК України, наявність міцних соціальних зв`язків та родини в обвинуваченого.

Заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, суд зазначає наступне:

Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який, у разі визнання його винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 19.03.2022 року ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком на 60 днів, в подальшому продовжений. Строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 26.09.2022.

На момент постановлення ухвали судовий розгляд кримінального провадження не розпочато, потерпілий та свідки не допитані, докази по справі не досліджувалися. Завершити судовий розгляд кримінального провадження до спливу строку дії запобіжного заходу не видається за можливе.

Наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке, в разі визнання винуватості, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, ані ОСОБА_5 , ані захисниками не ставилася під сумнів.

При цьому, така обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти.

На думку суду, ризики переховування від органів досудового розслідування або суду, знищення чи спотворення будь-якого з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого чи свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на даний час не зменшилися та продовжують існувати.

Суд також приймає до уваги роз`яснення Верховного Суду, який у своєму Листі № 1/0/2-22 від 03.03.2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» вказав, що слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану, що введений в Україні з 24.02.2022 року в зв`язку з агресією Російської Федерації, та вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів.

За таких обставин, продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини і положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З цих же підстав суд вважає недоцільним змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, який не зможе в реальних умовах проведення бойових дій на території Чугуївського району Харківської області, де є зареєстроване місце проживання обвинуваченого, забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам.
Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів та відмовити у задоволенні клопотання сторони захисту про зміну обвинуваченому запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 331, 372, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою, в Державній установі "Харківській слідчий ізолятор" на шістдесят днів, тобто до 24 листопада 2022 року, включно.

Відкласти судовий розгляд справи та призначити судове засідання об 11:00 годині 26 жовтня 2022 року.

В судове засідання викликати потерпілого .

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим у цей же строк з моменту вручення йому копії судового рішення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26.09.2022

Суддя В. Філіп`єва