Чортківський районний суд Тернопільської області
"27" травня 2022 р. Справа № 608/1062/19
Номер провадження1-кп/608/21/2022
Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:
головуючого суду судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
представника потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 -- адвоката ОСОБА_11
представника потерпілої ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_13
обвинуваченого ОСОБА_14 та його захисника - адвоката ОСОБА_15
заставодавця ОСОБА_16 ,
Обвинувачений ОСОБА_14 та його захисник ОСОБА_15 звернулися в суд з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді застави.
В клопотанні вказують на те, що Чортківським районним судом Тернопільської області розглядається кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст.190 та ч.З ст.357 КК України.
Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 25 квітня 2019 року відносно ОСОБА_14 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Як альтернативу визначено заставу в розмірі 400 мінімальних заробітніх плат, що становить 700 000 (сімсот тисяч) гривень для внесення на депозитний рахунок Управління ТУ ДСА України в Тернопільській області.
Вказаний розмір застави було перераховано на депозитний рахунок 12 червня 2019 року платником ОСОБА_16 , яка являється бабусею обвинуваченого.
Даний запобіжний захід було обрано на досудовому розслідуванні з посиланням на конкретні ризики. З того часу пройшло вже більше трьох років, обвинувачений належним чином виконує покладені на нього обов`язки і з`являється до суду за першою вимогою, шо підтверджує те що ризики які існували при обранні відпали. Крім того, в зв`язку із введенням карантину і воєнного стану в Україні в сім`ї обвинуваченого з`явилися нові обставини у майновому та сімейному стані. Бабуся обвинуваченого, ОСОБА_16 , перебуває в скрутному матеріальному становищі, коштів які вона отримує у вигляді пенсії для забезпечення життя не вистачає, в зв`язку із чим вона була вимушена взяти кредит.
Також обвинувачений ОСОБА_14 відшкодував шкоду в повному обсязі декільком потерпілими, які написали відповідні заяви на адресу суду, в яких зазначили що претензій матеріального чи морального характеру не мають, а саме: потерпілим ОСОБА_17 14.11.2019 р., ОСОБА_18 03.12.2019 р. і ОСОБА_10 04.05.2022 року.
З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особу обвинуваченого, обсяг доказів, який вже наявний у матеріалах кримінального провадження, те, що обвинувачений ОСОБА_14 протягом кримінального провадження в повній мірі виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, є можливість зменшення розміру застави, як запобіжного заходу, а тому в клопотанні обвинувачений та його захисник просять змінити розмір застави визначений ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 25.04.2019 року шляхом зменшення застави. Запобіжний захід стосовно ОСОБА_14 у вигляді застави у розмірі 700 000 гривень, внесену ОСОБА_16 , змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_14 розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 200 мінімальних заробітніх плат , що становить 350 000 гривень. Суму застави в розмірі 350 000 гривень, внесену від 12.06.2019 року, повернути заставодавцю - ОСОБА_16 .
Вислухавши думку прокурора, який клопотання заперечує та просить його відхилити, обвинуваченого, його захисника та заставодавця ОСОБА_16 , які клопотання підтримують та просять його задовольнити, представників потерпілих, які не мають заперечень щодо задоволення клопотання, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до таких висновків.
До обвинуваченого ОСОБА_14 ухвалою слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду від 25 квітня 2019 року було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, визначено розмір застави в сумі 700 000 гривень, та у випадку внесення застави покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме: з`являтися за першою вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи , що дають право для виїзду за кордон.
7 червня 2019 року під час підготовчого судового засідання в даному кримінальному провадженні ухвалою Чортківського районного суду запобіжний захід тримання під вартою ОСОБА_14 продовжений до 5 серпня 2019 року.
Після внесення розміру застави на реквізити, вказані в ухвалі суду від 25 квітня 2019 року, обвинуваченого ОСОБА_14 звільнено з-під варти, і тому вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Водночас суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.
Обвинувачений ОСОБА_14 належно виконує процесуальні обов`язки, з`являється в судові засідання за першим викликом, що свідчить про зменшення ризиків, які існували на час обрання запобіжного заходу.
В ході судового розгляду обвинувачений повністю відшкодував заподіяну шкоду потерпілим ОСОБА_17 та ОСОБА_10 , що вбачається з відповідних заяв від 24 липня 2019 року та від 4 травня 2022 року. Згідно заяви від 30 квітня 2021 року потерпілий ОСОБА_18 не має до обвинуваченого претензій матеріального характеру.
Аналізуючи можливість задоволення клопотання щодо зменшення розміру застави, суд звертає увагу на те, що запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на обвинуваченого ОСОБА_14 обов`язків діє починаючи з 12 червня 2019 року (тобто з моменту внесення застави).
Так, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого.
Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, суд повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З огляду на встановлені ризики, враховуючи при цьому особу обвинуваченого, обсяг доказів, який вже наявний у матеріалах кримінального провадження, те, що ОСОБА_14 протягом кримінального провадження в повній мірі виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, з`являється на виклики суду, частково відшкодував заподіяну шкоду потерпілим, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави, як запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_14 .
Керуючись ст.ст.176,177,178,182,194,196,201,372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_14 та його захисника адвоката ОСОБА_15 про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення застави задовольнити частково.
Запобіжний захід стосовно ОСОБА_14 у вигляді застави у розмірі 700 000 гривень, внесеної ОСОБА_16 , змінити в частині суми застави, а саме зменшити обвинуваченому ОСОБА_14 розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 600 000 (шістсот тисяч) гривень.
У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.
Суму застави в розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень, внесену згідно платіжного доручення № 1 від 12 червня 2019 року повернути заставодавцю ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1