Справа № 638/4632/22
Провадження № 1-кп/638/1194/22
УХВАЛАІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання прокурора захисника обвинуваченого -ОСОБА_1 , -ОСОБА_2 , -ОСОБА_3 , -ОСОБА_4 , -ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000755 від 21 травня 2022 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харкова, з повною середньою освітою, офіційно непрацевлаштованого, одруженого, малолітніх дітей на утриманні не має, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З 18 серпня 2022 року в провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000755 від 21 травня 2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 липня 2022 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб до 16 вересня 2022 року.
07 вересня 2022 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 було надано до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду, незаконне впливання на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
21 травня 2022 року приблизно о 20 год. 30 хв. ОСОБА_5 перебував за місцем мешкання свого товариша ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 , де розпивали спиртні напої. В цей час за вказаною адресою також перебував товариш ОСОБА_6 - потерпілий ОСОБА_7 .
Під час спільного розпиття спиртних напоїв, ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 перебували у приміщенні кухні вказаного приватного домоволодіння. В цей час, у ОСОБА_5 виник умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .
ОСОБА_5 , маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання тяжких наслідків у вигляді смерті ОСОБА_7 , діючи умисно, протиправно, схопив зі столу кухонний ніж та підійшовши ззаду до ОСОБА_7 таким чином, що останній не зміг би чинити опір його злочинним діям, без будь - якого попередження наніс вказаним ножем два удари в область спини останнього та один удар в область шиї з правого боку, від яких ОСОБА_7 помер до приїзду бригади швидкої допомоги.
В результаті умисних дій ОСОБА_5 . ОСОБА_7 були спричинені тілесні ушкодження, згідно висновку судово-медичного експерта № 10-12/2115-ДМ/22 від 23.05.2022 року, у вигляді колото-різаного поранення на передній поверхні шиї праворуч, що проникає через шкіру, підшкірну жирову клітковину шиї, з надсіченням лівої переднє-бічної стінки трахеї, проникаючи в ліву плевральну порожнину з ушкодженням пристінкової плеври та міжреберного м`язу у 3 міжребір`ї ліворуч по навколохребетній лінії та сліпо закінчується у м`язах спини; двох колото-різаних поранень - на задній поверхні грудної клітини праворуч та на задній поверхні грудної клітини ліворуч, із яких одне колото-різане поранення на задній поверхні ліворуч, що проникає через шкіру, підшкірну жирову клітковину грудної клітини, з ушкодженням міжреберного м`язу та пристінкової плеври у 2 міжреб`ї ліворуч по лопатковій лінії, проникаючи в ліву плевральну порожнину та сліпо закінчується в товщі верхньої частки лівої легені; саден - на задній поверхні правого передпліччя, на тильній поверхні правої кисті, в області проекції 1 міжп`ясткового проміжку, на тильній поверхні 1 фаланги 1 пальця правої кисті, на розгинальній поверхні 2 п`ястково-фалангового суглоба лівої кисті, на тильній поверхні 1 фаланги 3 пальця лівої кисті, на передній поверхні рівня проекції правого колінного суглоба, на передній поверхні рівня проекції лівого колінного суглоба.
Таким чином, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині (вбивство).
21.05.2022 року ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
22.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивство).
24.05.2022 року стосовно ОСОБА_5 слідчим суддею Дзержинського районного суду м. Харкова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.
15.07.2022 року постановою керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова строк досудового розслідування продовжено на 3 місяці, тобто до 22.08.2022 року.
19.07.2022 року ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 16.09.2022 року.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами, як окремо, так і усіма в сукупності, а саме, протоколом проведення огляду місця події від 21.05.2022 року та вилученими під час нього речовими доказами, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , протоколом затримання в порядку статті 208 КПК України від 21.05.2022 року ОСОБА_5 та вилученими під час нього речовими доказами.
Обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м. Харкова, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий.
Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років та ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурор просив суд застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб. Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти вказаним ризикам.
У підготовчому судовому засіданні прокурор клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 підтримав та просив задовольнити. Зазначив, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе усунути встановлені ризики, у зв`язку з чим застосування будь-якого запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою є недоцільним. Зазначені ризики, які існували на час застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування є актуальними, станом на час розгляду даного клопотання вони не зменшились та не перестали існувати.

ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведеність ризиків, зазначених прокурором. Зазначив, що на його утриманні перебуває дружина, яка має II групу інвалідності та потребує його допомоги по господарству. Також не погодився з кваліфікацією кримінального правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 - ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, посилаючись на недоведеність наявності нових ризиків або продовження існування ризиків, що існували на стадії досудового розслідування, просила суд, з урахуванням міцних соціальних зв`язків обвинуваченого, який має місце постійного проживання та родину, обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт за адресою місця проживання обвинуваченого або особисте зобов`язання.

Вирішуючи питання доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд керується наступним.
Частиною третьою ст. 315 КПК України, в редакції згідно рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 року, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Зважаючи на зазначене вище, наявні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.
Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. 131, 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно матеріалів кримінального провадження, під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 липня 2022 року щодо ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16 вересня 2022 року.
Продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховано, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, а також ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 одружений, офіційно непрацевлаштований, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, інвалідностей не має.

Суд критично ставиться до наданих в судовому засіданні ОСОБА_5 пояснень щодо перебуванні дружини на утриманні, оскільки вона з урахуванням наявної інвалідності потребує допомоги. Під час розгляду клопотання судом встановлено, що дружині надано інвалідність у зв`язку з наявним діагнозом «інсульт», має кінцівку (руку), яка рухається не повністю, пальці руки не рухаються. Проте, дружина з наявним захворюванням та інвалідністю працювала та мала дохід, зважаючи на що суд вважає, що правові підстави вважати, що остання потребує допомоги обвинуваченого відсутні.

Стосовно доводів обвинуваченого про неправильну кваліфікацію кримінального правопорушення, то матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а належність, допустимість та достатність доказі здійснення обвинуваченим конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні. Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Щодо доводів обвинуваченого та захисника стосовно недоведеності прокурором ризику приховування від органу досудового розслідування та суду, суд вважає їх необґрунтованими, зважаючи на наступне.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених, зокрема, в постановах Верховного Суду від 20.06.2019 по справі № 166/313/17, від 13.08.2020 по справі № 674/1202/19, від 27.02.2019 по справі № 0503/10653/2012, усвідомлення імовірності визнання вини особи за висунутим їй обвинуваченням та тиск тягаря можливого відбування покарання, є обставинами, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та є підставою для застосування запобіжного заходу.
Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який є судимим, тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, наявність ризику переховування від суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії досудового розслідування та на які посилався прокурор в клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час підготовчого судового засідання, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного або обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк до 07 листопада 2022 року.
Під час розгляду клопотання суддею розглядалась можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеним ризикам, проте, враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання існуючим ризикам.
Згідно ст. 205 КПК України ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Одночасно суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_5 , що згідно рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року він має право оскаржити дану ухвалу в апеляційному порядку.
Керуючись ст. 34, 183, 314, 331, 369-372 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000755 від 21 травня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 07 листопада 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для ОСОБА_5 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1