Справа №463/3426/22
Провадження №1-кс/463/4265/22
У Х В А Л А

29 серпня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника Приватної фірми «ПРОМЕНЕРГО» ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Приватної фірми «ПРОМЕНЕРГО» про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

адвокат ОСОБА_5 в інтересах Приватної фірми «ПРОМЕНЕРГО» 09 серпня 2022 року звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року, у кримінальному провадженні № 0000078 від 01.02.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 426, ч. 1 ст. 263 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.
Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року було задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях про злочини у сфері оборонно-промислового комплексу Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про накладення арешту на майно та накладено арешт на майно, яке було вилучено у під час проведення обшуку у приміщеннях та будівлях Казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка», розташованих за адресою: 41100, Сумська обл., м. Шостка, вул. Садовий бульвар, 36 та вилучено наступні речі та документи: 8038 банки виробку - Споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені у 619 ящики.

Представник власника майна ОСОБА_3 посилається на те, що арешт накладений слідчим суддею з метою дослідження інформації та збереження речових доказів. Проте, вилучені предмети, не мають жодного відношення до кримінального провадження, оскільки арешт є невиправданим, так як ПФ «ПРОМЕНЕРГО» є виробником продукції оборонного призначення в рамках спільних рішень з Міністерством оборони України. Окрім цього вилучене майно має застосовуватися безпосередньо для виконання державних договорів для потреб оборони та спільного рішення із МОУ від 27.11.2020 №10898/з/5 щодо відкриття дослідно-конструкторських робіт з вироблення 73 мм пострілів до станкового гранатомету типу СПГ-9. Зазначила, що всі роботи здійснюються під постійним контролем військових представництв Міністерства Оборони України. Враховуючи наведене вважають, що діями органу досудового слідства блокується законна діяльність ПФ «ПРОМЕНЕРГО» із виробництва товарів військового призначення.
Водночас, органом досудового розслідування не доведено, що вилучені в ході обшуку речі, а саме: 8038 банки виробку - споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені у 619 ящики, містять в собі інформацію про будь яку незаконну діяльність, зберегли на собі сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вважають, що арешт на майно ПФ «ПРОМЕНЕРГО» було накладено безпідставно та необґрунтовано.
Представник власник майна ОСОБА_3 , в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримала, просила слідчого суддю задовольнити його у повному обсязі, з підстав у ньому наведених.
Прокурор, просив у такому відмовити.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.
Згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб,конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 ПК України, при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння,що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п.3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого,третіх осіб.
Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним.
Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000078 від 01.02.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 426, ч. 1 ст. 263 КК України. Дане досудове розслідування розпочате за фактом умисного невиконання військовими службовими особами Управління військового представництва Міністерства оборони України (далі УВП МО України) дій, які вони за своїми службовими обов`язками повинні були виконати під час здійснення контролю за утилізацією Казенним підприємством Шосткинський казенний завод «ЗІРКА» Державного концерну «Укроборонпром» () (далі - ШКЗ «Зірка»), боєприпасів та подальшої реалізації продуктів цієї утилізації, вчинені в умовах особливого періоду, а також за фактом незаконного поводження з вибуховими речовинами службовими особами Шосткинського казенного заводу «Зірка» Державного концерну «Укроборонпром» та службовими особами ПФ «Променерго» розпочато досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 13 травня 2022 року задоволено клопотання слідчої Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях про злочини у сфері оборонно-промислового комплексу Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , надано дозвіл на проведення обшуку у приміщеннях та будівлях Казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка», розташованих за адресою: 41100, Сумська обл., м. Шостка, вул. Садовий бульвар, 36.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов,за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 30 травня 2022 року було задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях про злочини у сфері оборонно-промислового комплексу Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про накладення арешту на майно та накладено арешт на майно, яке було вилучено у під час проведення обшуку у приміщеннях та будівлях Казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Зірка», розташованих за адресою: 41100, Сумська обл., м. Шостка, вул. Садовий бульвар, 36 та вилучено наступні речі та документи: 8038 банки виробку - споряджений ваговий корпус ПРЕН.009.02.01.09.00.00СК які поміщені у 619 ящики, з метою збереження речових доказів.
Під час судового розгляду встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000078 від 01.02.2022 триває, у вказаному кримінальному провадженні проводяться експертизи та які ще не поступили на адресу слідчої, зазначені в ухвалі про арешт майна речі визнанні речовими в розумінні ст.84 КПК України.
Разом з тим, виробництво, зберігання, перевезення, реалізація вибухових матеріалів та проведення вибухових робіт провадяться суб`єктами господарювання, які мають відповідний дозвіл або ліцензію, відповідно до Закону України «Про поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення», оскільки такі підприємства не мають відповідних дозволів.
Викладені обставини свідчать, що ризики, що стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту вказаних речей, які належать Приватній фірмі «ПРОМЕНЕРГО» відповідно до поданного клопотання на час розгляду клопотання про повернення тимчасово вилученого майна не відпали.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в застосуванні цього заходу потреба не відпала.
За таких обставин у клопотанні слід відмовити
Керуючись вимогами ст. ст.170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

в задоволенні клопотання - відмовити.

Повний текст ухвали складено 30.08.2022.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1