Провадження № 1-кс/686/7682/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Окружної прокуратури м. Хмельницького ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000520 від 22.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,

встановив:

23.08.2022 прокурор Окружної прокуратури м. Хмельницького ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Опель Вектра» НОМЕР_1 виданого на ім`я ОСОБА_4 виданого ТСЦ 1842 19.10.2019 року, яке поміщено до сейф-пакету FPS5001788 з позбавленням права розпорядження та відчуження, без позбавлення права користування, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі чи відчуження.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 22.08.2022 року близько 17:00 год. працівниками УПП в Хмельницькій області по вул. Волочиській 11 у м.Хмельницький був зупинений автомобіль марки «Опель Вектра» д.н.з. НОМЕР_2 , водій якого ОСОБА_5 пред`явив працівникам поліції офіційний документ, а саме свідоцтво про реєстрацію на даний автомобіль серії НОМЕР_1 з ознаками підробки.

22.08.2022 року під час огляду місця події по вул. Волочиській 11 у м.Хмельницький, було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Опель Вектра» НОМЕР_1 виданого на ім`я ОСОБА_4 виданого ТСЦ 1842 19.10.2019 року, яке поміщено до сейф-пакету FPS5001788 який заклеєно та скріплено підписами учасників огляду.

За позицією прокурора, вилучене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу має ознаки речового доказу, зокрема предмету вчинення кримінального правопорушення та незастосування арешту може призвести до зникнення, заміни, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою призначення судової технічної експертизи документів, прокурор просить накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор в судове засідання не з`явилася, проте в її клопотанні міститься прохання про розгляд справи за її відсутності, просить його задовольнити.

У силу ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.

Перевіривши надані матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

А тому слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

При цьому негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя на цій стадії кримінального провадження враховує, що спосіб накладення арешту із застосуванням усіх визначених законом заборон є співмірним.

Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості його збереження та може призвести до перетворення, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню і досягненню мети кримінального провадження.

Накладення арешту на указане майно є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування у кримінальному провадженні №0000520 від 22.08.2022 року на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «Опель Вектра» НОМЕР_1 виданого на ім`я ОСОБА_4 виданого ТСЦ 1842 19.10.2019 року.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Виконання ухвали покласти на дізнавача сектору дізнання Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя