Справа № 159/1872/22
Провадження № 1-кс/159/909/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000434 від 23.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в:

23 травня 2022 року слідчим Ковельського РУП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , внесено до суду клопотання про арешт мопеда «Viper», що знаходився у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що 22 травня 2022 року приблизно о 18 годині ОСОБА_5 перебуваючи за кермом не зареєстрованого мопеда «Viper» рухаючись по вул.Клубній в с.Кухарі Ковельського району не впорався з керуванням та здійснив зіткнення з деревом, в результаті чого водій ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження.

Під час огляду місця події мопед вилучено і поміщено на майданчик тимчасового зберігання Ковельського РУП.

Відомості про дане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000434 з попередньою правовою кваліфікацією ч.1 ст.286 КК України.

Покликаючись на те, що вилучений транспортний засіб є речовим доказом, слідчий просив з метою його збереження накласти арешт із забороною користуватись і розпоряджатись.

В судове засідання слідчий та власник майна не з`явились.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи слідчий суддя дійшов такого висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

При вирішенні питання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідчий суддя зобов`язаний перевірити дотримання органом досудового розслідування процедури отримання цього майна та вирішити питання про можливість та необхідність обмеження прав володільця майна задля досягнення органом досудового розслідування мети кримінального провадження.

Частиною другою статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконнимо бігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Порядок тимчасового вилучення майна визначений статтею 168 КПК України, зокрема тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207,208 цього Кодексу, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій статті 167 КПК майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

В силу ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема :
- правову підставу для арешту майна;
- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
- розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За приписами ч.1 ст.131, ч.3, ч.4 ст.132 КПК України арешт майна це один із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження. Він застосовується у випадках, коди доведено, що:
1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Системний аналіз наведених норм дозволяє зробити висновок, що майно особи може бути арештоване лише за умов існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

У даній справі йдеться про отримання водієм транспортного засобу тілесних ушкоджень від власних необережних дій при порушенні правил дорожнього руху, тому вочевидь відсутні ознаки кримінального правопорушення за ч.1 ст.286 КК України, йдеться про адміністративне правопорушення, тому відсутні підстави для арешту майна.

З урахуванням наведеного у задоволенні клопотання слід відмовити.

Наслідки відмови у задоволенні клопотання визначені у ст.173 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

У задоволені клопотання про арешт вилученого під час огляду місця події 22.05.2022 мопеду «Viper», що знаходився у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1