печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
28.07.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 0005209 від 05.06.2015.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Другим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0005209 від 05.06.2015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Київської міської прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05 червня 2015 року, близько 00 години 50 хвилини, ОСОБА_4 , перебуваючи на чергуванні в складі автопатруля № 533 Оболонського РУ ГУМВС України в місті Києві, виконуючи невідкладне службове завдання, керував службовим автомобілем ВАЗ 2107, реєстраційний номер на синьому фоні НОМЕР_1 , та з увімкненими проблисковими маячками синього і червоного кольору рухався проїзною частиною Оболонського проспекту у місті Києві у напрямку до станції метро «Почайна» (кол. «Петрівка»).

Відступаючи від вимог пунктів 8.7.3 (е) та 12.4 Правил дорожнього руху України (далі ПДР), проїжджаючи регульоване перехрестя з проспектом Степана Бандери (кол. Московський проспект) на червоний сигнал світлофора з швидкістю близько 74,74 км/год ±2,47 км/год, ОСОБА_4 діяв необережно, проявив кримінально-протиправну недбалість, не передбачив можливості настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій, хоча повинен був і міг їх передбачити, та всупереч вимогам пункту 3.1 ПДР не забезпечив безпеку дорожнього руху, внаслідок чого допустив зіткнення з автомобілем ЗАЗ DAEWOO LANOS, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , який рухався через перехрестя на зелений сигнал світлофора та не мав технічної можливості дати йому дорогу, виконуючи вимоги пункту 3.2 ПДР.

Внаслідок зіткнення транспортних засобів пасажир службового автомобіля ВАЗ ОСОБА_6 відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 27.01.2016 № 2460/Е отримав тяжкі тілесні ушкодження у вигляді закритої травми живота: розриву правої долі печінки по нижньому полюсу з переходом на діафрагмальну поверхню, з явищами внутрішньочеревної кровотечі, паранефральної гематоми правої нирки.

Інший пасажир службового автомобіля ВАЗ ОСОБА_7 відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 13.11.2015 № 1865/е отримав середнього ступеню тяжкості тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітки: осколкового перелому середньої третини правої ключиці (зі зміщенням уламків).

Водночас, пасажир автомобіля ЗАЗ DAEWOO LANOS ОСОБА_8 відповідно до висновку судово-медичної експертизи від 06.01.2016 № 2458/е також отримав середньої тяжкості тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітки: перелому акроміального кінця лівої ключиці (зі зміщенням уламків).

Згідно з висновком комплексної судової фототехнічної та автотехнічної експертизи від 19.08.2021 № СЕ-19/111-21/32151 причиною даної дорожньо-транспортної пригоди, з технічної точки зору, є невідповідність дій водія службового автомобіля ВАЗ 2107, реєстраційний номер на синьому фоні НОМЕР_1 , ОСОБА_4 вимогам пункту 3.1 ПДР, відповідно до якого: п. 3.1 «Водії оперативних транспортних засобів, виконуючи невідкладне службове завдання, можуть відступати від вимог розділів 8 (крім сигналів регулювальника), 10-18, 26, 27 та пункту 28.1 цих Правил за умови увімкнення проблискового маячка синього або червоного кольору і спеціального звукового сигналу та забезпечення безпеки дорожнього руху. За відсутності необхідності додаткового привертання уваги учасників дорожнього руху спеціальний звуковий сигнал може бути вимкнений».

Враховуючи вищевикладене, з клопотання вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в тому, що 05 червня 2015 року, близько 00 годин 50 хвилин, керуючи службовим автомобілем ВАЗ 2107, реєстраційний номер на синьому фоні НОМЕР_1 , та виконуючи невідкладне службове завдання, на перехресті проспектів Оболонського та Степана Бандери у місті Києві, відступивши від вимог червоного сигналу світлофора та перевищивши встановлені обмеження швидкості, порушив вимоги пункту 3.1 Правил дорожнього руху України щодо забезпечення безпеки дорожнього руху, та виїхавши на перехрестя допустив зіткнення з автомобілем ЗАЗ DAEWOO LANOS, реєстраційний номер НОМЕР_2 , що заподіяло потерпілому ОСОБА_6 тяжке тілесне ушкодження та спричинило потерпілим ОСОБА_7 і ОСОБА_8 середньої тяжкості тілесні ушкодження, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Так, відповідно до матеріалів клопотання, 05.06.2015 під час проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди вилучено автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який передано на зберігання до Оболонського РУ ГУМВС України в м. Києві, що за адресою: м. Київ, вул. Малиновського, 2-А.

05.06.2015 постановою заступника начальника СВ Оболонського РУ ГУМС України в м. Києві автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер 11-1054 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

В подальшому зазначений автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 передано на зберігання до Центру забезпечення №2 ГУНП у м. Києві, що за адресою: м. Київ, вул. Залізничне шосе, 9.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 встановлено, що власником автомобіля ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 є АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що вилучений автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 , як самостійно так і в сукупності з іншими зібраними у кримінальному провадженні доказами, має суттєве значення для з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення та встановлення винуватої особи рішенням суду, у слідства виникла необхідність накласти арешт на зазначений транспортний засіб, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить Головному управлінню Національної поліції у міста Києві, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, тобто вказане нерухоме майно є доказом злочину матеріальним об`єктом, яке було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на його сліди та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, а відтак з метою запобігання можливості його подальшої передачі та відчуження, а також незаконного використання та перетворення зважаючи на характер вчинення протягом тривалого часу тотожних злочинів членами злочинного угрупування, а також з метою забезпечення його збереження наявні достатні підстави та мета для арешту цього майна.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль ВАЗ 2107, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить Головному управлінню Національної поліції у міста Києві, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном, з метою збереження речових доказів.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1