Cправа № 127/8565/22
Провадження № 1-кс/127/3633/22
У Х В А Л А
Іменем України
02 травня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2
за участю:
заявника скарги: адвоката ОСОБА_3
адвоката: ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022, -
ВСТАНОВИВ:
27.04.2022 адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_5 , звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, в якій просив:
- зобов`язати уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 Кримінального кодексу України.
Скарга мотивована тим, що 25 квітня 2022 року на адресу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , було надіслано заяву про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , з попередньою кваліфікацією визначеною статтею 356 КК України.
Станом на дату подання даної скарги до суду відповіді заявником не отримано, а тому на думку заявника, така бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо невнесення відомостей по заяві адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань є незаконною та протиправною.
На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022, порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернувся до суду з даною скаргою.
В судовому засіданні заявник скарги - адвокат ОСОБА_3 та адвокат ОСОБА_4 вимоги скарги підтримала, просили їх задовольнити.
Представник Головного управління Національної поліції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, однак надали суду супровідний лист за підписом заступника начальника СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 від 25.04.2022 №2574/24/02/2022 з якого слідує, що заява ОСОБА_5 №1239/24 від 25.04.2022 для подальшого розгляду та прийняття рішення в межах компетенції направлено на адресу відділу поліції №5 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області.
Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника відділу поліції не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявника скарги, адвоката, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 25 квітня 2022 року на адресу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , було надіслано заяву про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , з попередньою кваліфікацією визначеною статтею 356 КК України.
Заява, зокрема, мотивована тим, що « ОСОБА_5 являється спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Марківка, Тиврівського району Вінницької області.
Спадщину ОСОБА_5 прийняла на підставі рішення Тиврівського районного суду Вінницької області шляхом подачі заяви про прийняття спадщини приватному нотаріусу Вінницького районного нотаріального округу ОСОБА_9 .
До складу прийнятої ОСОБА_5 спадщини входить право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:003:0060 площею 2,9151 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області.
Ця земельна ділянка належала спадкодавцю ОСОБА_8 на підставі держаного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯБ №686690, виданого Тиврівською районною державною адміністрацією Вінницької області 07 лютого 2007 року.
22 квітня 2022 року ОСОБА_5 стало відомо про факт існування договору на управління спадщиною ОСОБА_8 , укладеного 05 березня 2014 року між Марківською сільською радою Тиврівського району Вінницької області та ОСОБА_6 предметом якого і є дана земельна ділянка.
Такий договір є нікчемним в силу закону, оскільки для укладення договору на управління спадщиною необхідна така умова як відсутність спадкоємців або виконавця заповіту, це передбачено зокрема ст. 1285 ЦК України. Крім того, такий договір у будь якому випадку діє до моменту прийняття спадщини (Лист Міністерства юстиції України від 04.10.2005 № 31-32/1694 «Щодо практики укладання договорів на управління спадщиною»).
Тобто ОСОБА_6 не має ніяких прав на користування земельною ділянкою з кадастровим номером :01:003:0060 площею 2,9151 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області.
Натомість ОСОБА_6 зважаючи на це продовжує користуватись даною земельною ділянкою, не повертає її спадкодавцю та прямо погрожує спадкоємцю посилаючись при цьому на нікчемний договір на управління спадщиною».
Вказана заява була отримано відповідальною особою Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, що підтверджується відповідною відміткою на заяві та наданим суду супровідним листом за підписом заступника начальника СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 від 25.04.2022 №2574/24/02/2022 з якого слідує, що заява ОСОБА_5 №1239/24 від 25.04.2022 для подальшого розгляду та прийняття рішення в межах компетенції направлено на адресу відділу поліції №5 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області.
Таким чином, судом встановлено, що заява адвоката ОСОБА_3 , подана в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022 про вчинення кримінального правопорушення надійшла до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.
Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.
Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.
Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.
В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.
Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.
Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що уповноваженою особою Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України, щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 .
Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.
Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.
Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.
Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідним зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданій в інтересах ОСОБА_5 , про вчинення кримінальних правопорушень.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307, 309, 372, 395 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Скаргу задовольнити.
Зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 , яка подана в інтересах ОСОБА_5 , від 23.04.2022 та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: