Справа № 296/3228/22
Ухвала
Іменем України

16 червня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Воркута, РФ, громадянина України, з середньою - спеціальною освітою, офіційно не працевлаштований, не одруженого, є особою з інвалідністю 3 групи, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 21.07.2021 Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області за ч.1 ст.309, ч.1 ст.263, ч.1 ст.70 КК України до трьох років позбавлення волі та звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік 6 місяців,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,
встановив:
Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , відповідно до змісту якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, у кримінальному провадженні №0000449 від 01 жовтня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307, ч.1 ст.309, ч.1 ст.263 КК України.
В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні СУ ГУ Національної поліції в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування відомості щодо яких внесені до ЄРДР за №0000449 від 01 жовтня 2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307, ч.1 ст.309, ч.1 ст.263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи у статусі обвинуваченого у кримінальному провадженні №0000054 за ч.2 ст.309 КК України, підозрюється у вчиненні нового кримінального правопорушення, за наступних обставин.
Так, у невстановлений точно досудовим розслідуванням день та час, проте не пізніше 14.06.2022, ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчинила кримінальні правопорушення, передбачені ст.309 КК України, з корисливих мотивів, направлених на отримання неконтрольованого державою прибутку від дій, пов`язаних із незаконним обігом психотропних речовин і прекурсорів, у порушення вимог Законів України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними» від 15.02.1995, зі змінами та доповненнями «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 08.07.1995, вступив у попередню змову із ОСОБА_7 з метою незаконного виготовлення і зберігання психотропної речовини обіг якої обмежено - амфетаміну, з метою його збуту.
З метою реалізації спільного злочинного умислу, у невстановлений точно досудовим слідством день та час, ОСОБА_7 , діючи з корисливих мотивів та маючи намір на здійснення злочинної діяльності, забезпечив місце для незаконного виготовлення та зберігання психотропної речовини у своєму домоволодінні, а саме гаражному приміщенні, яке розташоване у житловому будинку АДРЕСА_2 .
З цією метою ОСОБА_7 , реалізуючи спільний із ОСОБА_5 злочинний умисел, направлений на незаконне виготовлення психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетаміну, забезпечив застосування допоміжного обладнання, засобів та необхідних складових частин, зокрема предметів побутового призначення, джерело походження яких наразі досудовим розслідуванням не встановлено.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, однак не пізніше 14.06.2022 ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 та в межах попередньої домовленості з останнім, реалізуючи єдиний спільний злочинний умисел, спрямований на виготовлення з метою збуту та збут психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетаміну, у своєму домоволодінні, а саме гаражному приміщенні, яке розташоване у житловому будинку АДРЕСА_2 , використовуючи складові частини, джерело походження яких наразі досудовим розслідуванням не встановлено, а також підручні предмети та предмети побутового призначення, повторно незаконно виготовив з метою подальшого збуту психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, загальною масою не менше 2,81993 грам, яку незаконно зберігав за місцем свого проживання з метою збуту приблизно до 18 год. 20 хв. 14.06.2022.
У подальшому, близько 18 год. 20 хв. 14.06.2022, ОСОБА_7 в межах попередньої домовленості з ОСОБА_5 зустрівся з останнім на території автошколи, що розташована в АДРЕСА_3 , якому передав частину виготовленої психотропної речовини, яку ОСОБА_5 отримав та, незаконно зберігаючи при собі з метою подальшого збуту, використовуючи мотоцикл марки «Мінськ», без номерного знаку, о 20 год. 15 хв. перевіз до скверу, що розташований поблизу будинку №111-А по вул.Житомирській в м.Бердичеві. Після цього ОСОБА_5 , діючи в межах єдиного з ОСОБА_7 умислу, перебуваючи у вищевказаному сквері під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, незаконно збув особі зі зміненими анкетними даними ОСОБА_8 за 6000 гривень психотропну речовину амфетамін, масою не менше 0,3215 грам, упаковану у пачку з-під цигарок, яку у подальшому в період з 20 год. 30 хв. по 21 год. 10 хв. в останнього вилучено працівниками поліції.
14.06.2022 СУ ГУНП в Житомирській області о 20 год. 25 хв., у порядку ст.208 КПК України, ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
15.06.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:
- підозрюваний може ухилятися від органу досудового розслідування та суду, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового та цивільно-правового характеру, а також враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує (п.1 ч.1 ст.177);
- перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може вчиняти спроби знищити, сховати, спотворити речові докази, які наразі не перебувають у розпорядженні органу досудового розслідування, оскільки усі речові докази ще не виявлено та не вилучено (п.2 ч.1 ст.177);
- підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти спроби спілкуватися із співучасниками,повне коло яких ще встановлюється, у тому числі дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій, та повідомляти останнім про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо. Крім того, підозрюваний може орієнтувати інших співучасників про необхідність переховуватися з метою уникнення кримінальної відповідальності та ускладнити процес доказування вчинення кримінального правопорушення з кваліфікуючою ознакою за попередньою змовою групою осіб (п.п.3,4 ч.1 ст.177);
- підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки це є способом отримання джерел доходів для прожиття (п.5 ч.1 ст.177).
Прокурор ОСОБА_9 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосила на існуванні ризиків, передбачених ст.177 КПК України та зазначила, що у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному необхідно визначити максимальний розмір застави у межах, визначених статтею КПК України, а саме 80 прожиткових мінімумів.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просила застосувати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, а саме в період часу з 23:00 до 05:00, який співпадає з комендантською годиною, з покладенням наступних обов`язків: не відлучатись з м.Бердичева, не спілкуватись з іншими учасниками кримінального провадження. Вказала, що ризики, передбачені ст.177 КПК України відсутні: сама по собі тяжкість покарання не може слугувати підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; будь-яких речей та техніки під час обшуку у підозрюваного не було вилучено, а провадження зареєстровано з 2021 року, тому відсутній ризик, передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України; вплив на іншого підозрюваного неможливий у зв`язку з його затриманням. Також зазначила, що підозрюваний є військовослужбовцем та інвалідом 3-ої групи.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. На запитання слідчого судді пояснив, що його дохід, включно із пенсією, в місяць орієнтовно складає 12 000 грн
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.
Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.
Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , можливо вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14 червня 2022 року; висновком Комунального некомерційного підприємства Обласний медичний спеціалізований центр Житомирської обласної ради щодо результатів медичного огляду ОСОБА_5 з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 15 червня 2022 року; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 14 червня 2022 року; протоколом про результати контролю з вчиненням злочину від 14 червня 2022 року; копією ухвали слідчого судді від 03 червня 2022 року у справі №296/2919/22; протоколом обшуку від 14 червня 2022 року; двома протоколами огляду місця події від 14 червня 2022 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 15.06.2022 №СЕ-19/106-22/5451-НЗПРАП; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 15.06.2022 №СЕ-19/106-22/5457-НЗПРАП; протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій аудіо-відеоконтроль особи від 15 червня 2022 року; протоколом про результати проведення слідчих (розшукових) дій зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, із застосуванням відповідних технічних засобів відбору та фіксації змісту інформації, яка передається каналами зв`язку за 09.06.-12.06.2022 від 14 червня 2022 року; двома протоколами про результати проведення слідчих (розшукових) дій зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, із застосуванням відповідних технічних засобів відбору та фіксації змісту інформації, яка передається каналами зв`язку за 14.06.2022 від 15 червня 2022 року.
Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.
Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що доводи є обґрунтованими.
Зокрема, існує ризик того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".
Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваного.
Обґрунтованим є посилання прокурора та слідчого на ризик впливу підозрюваним на іншого підозрюваного та осіб, коло і статус яких ще встановлюється органом досудового розслідування з огляду на початковий етап досудового розслідування.
Також суд не виключає ризик щодо можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки такі ще встановлюються органом досудового розслідування.
Крім того, існує ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення. В контексті наведеного ризику слідчий суддя відзначає, що ОСОБА_5 офіційно не працює, раніше вчиняв кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів.
Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді, не є достатньо обґрунтованим.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення тяжкого злочину, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, який раніше вчиняв кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працює, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.
Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, тяжкого стану здоров`я, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на теперішній час не встановлено. Наявність у підозрюваного 3-ої групи інвалідності та статусу учасника АТО на території Донецької та Луганської областей самі по собі не можуть бути підставами для обрання більш мякого запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 .
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 14 червня 2022 року, ОСОБА_5 затримано 14 червня 2022 року о 20 годині 25 хвилин поблизу ТРК Північний по вул.Житомирській, 111а в м.Бердичеві. Зауважень та доповнень до протоколу від підозрюваного не надходило, ОСОБА_5 ознайомлений з протоколом в присутності понятих. Також вказаний протокол складений у присутності захисника ОСОБА_6 , про що свідчить її підпис, наявний на аркуші 6 протоколу затримання.
Відповідно до вимог абзацу 1 ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , слід задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11.08.2022 включно та, з урахуванням фінансового становища підозрюваного, тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення, визначити заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 124 050 грн, яка на думку слідчого судді, є достатньою для запобігання ризикам та забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків в межах кримінального провадження №0000449 від 01 жовтня 2021 року.
Керуючись статтями 176-178, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 11.08.2022 включно.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання з 14.06.2022 з 20 год. 25 хв.
Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 124 050 (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят) гривень, яка може бути внесена у будь-який момент як самим підозрюваним, так і заставодавцем протягом строку дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Корольовського районного суду м.Житомира коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 покласти такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: м.Бердичева, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватись від спілкування з підозрюваним та особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000449 від 01 жовтня 2021 року з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;
5) здати на зберігання уповноваженому органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Строк дії ухвали та обов`язків встановити до 11.08.2022.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали cуду складено 20 червня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1