Справа № 631/1235/18
Провадження № 1-кп/631/20/19
У Х В А Л А
п р о п р и з н а ч е н н я с п р а в и до с у д о в о г о р о з г л я д у

09 липня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю

з боку сторони обвинувачення:

прокурора ОСОБА_2

представника потерпілої адвоката ОСОБА_3

законного представника потерпілої ОСОБА_4

з боку сторони захисту:

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

а також:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

розглянувши і перевіривши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області справу за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України,-

в с т а н о в и в:

На виконання приписів пункту 3 частини 2 статті 283 Кримінального процесуального кодексу України прокурор Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_8 , яка на підставі приписів статей 36 і 37 зазначеного кодифікованого процесуального закону України має відповідні повноваження, в порядку, передбаченому статтями 291 та 293 Кримінального процесуального кодексу України, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області із обвинувальним актом та доданими до нього документами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України (а. с. 1 4, 10, 14).

Потерпіла ОСОБА_9 у підготовче судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце його проведення була повідомлена своєчасно та належним чином згідно із вимогами кримінального процесуального кодифікованого закону України, однак звернулась до суду із клопотанням, зареєстрованим за вхідним № 4723/19-вх від 08.07.2019 року, з проханням розглянути справи за її відсутності у зв`язку із погіршенням стану здоров`я, однак за участі її представника за ордером адвоката ОСОБА_3 (а. с. 119).

Абзац 2 пункту 2 Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» роз`яснює, що неприбуття для участі у підготовчому судовому засіданні учасників судового провадження (крім прокурора, за винятком випадків, коли кримінальне провадження здійснюється у формі приватного обвинувачення в порядку частини 4 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України), які належним чином повідомлені про дату, час і місце проведення такого засідання (при цьому суд повинен переконатися, що таке повідомлення мало місце), не перешкоджає його проведенню, крім випадків, визначених законом, зокрема:
1) якщо обвинувачений, потерпілий звернувся з клопотанням (виявив бажання) бути присутнім під час підготовчого судового засідання, але з невідомих причин не зявився до суду у визначений час, суд вправі відкласти судове засідання;
2) якщо відсутність учасника підготовчого судового засідання зумовлена поважними причинами, суд може прийняти рішення про відкладення судового засідання;
3) у разі відсутності обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, для можливості реалізації останнім права, передбаченого статті 384 кримінального процесуального кодифікованого закону України, щодо розгляду кримінального провадження судом присяжних, суд зобов`язаний відкласти судове засідання;
4) якщо обвинувальний акт надійшов до суду з підписаною між сторонами угодою, участь сторін такої угоди відповідно до частини 2 статті 474 цього ж кодексу є обов`язковою, то відкладення судового засідання також є обов`язковим;
5) якщо одна зі сторін заперечує проти проведення підготовчого судового засідання за відсутності учасника судового провадження, який не з`явився, суд вправі відкласти судове засідання;
6) якщо до суду надійшло клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, участь сторін кримінального провадження та потерпілого згідно з частиною 1 статті 288 зазначеного вище процесуального кодексу України обов`язково, а тому суд зобов`язаний відкласти судове засідання.

Ураховуючи наведені приписи, беручи до уваги, що потерпіла особисто отримала судовий виклик за тиждень до підготовчого судового засідання, а саме 01.07.2019 року, про що свідчить її короткий розпис у відповідному повідомленні про вручення поштового відправлення, звернулась до суду із клопотанням здійснити розгляд справи за її відсутності внаслідок поганого самопочуття, за умови, що жоден з учасників провадження (ані з боку сторони обвинувачення, ані з боку сторони захисту) не заперечував проти проведення підготовчого судового засідання за її відсутності, суд, порадившись на місці, прийшов до висновку про можливість здійснити підготовче провадження за її відсутності.

Під час підготовчого судового засідання прокурор Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області молодший радник юстиції ОСОБА_2 , який діяв на підставі постанови про призначення групи прокурорів, прийнятої керівником Первомайської місцевої прокуратури радником юстиції ОСОБА_10 12.09.2018 року, вважав, що зазначене кримінальне провадження підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області, підстав для його закриття чи повернення обвинувального акту не вбачається, так як той складений у повній відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства України. Судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/1235/18 (провадження № 1-кп/631/20/19) слід здійснювати у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, потерпілої, її законного представника та представника за ордером, обвинуваченого та його захисника. Просив призначити судовий розгляд справи за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, а також задовольнити клопотання сторони обвинувачення стосовно надання доручення представнику Нововодолазького районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого, а також викликати свідків, перелічених прокурором Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_11 у відповідному клопотанні (вхідний № 6587/18-вх від 19.12.2018 року), а саме: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 . Одночасно зазначив, що законний представник потерпілої ОСОБА_4 залучений постановою, прийнятою слідчим СВ Нововодолазького ВП Первомаського ВП ГУ НП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_18 24.09.2018 року, однак не брав участі у будь-яких слідчих діях, окрім як ознайомлення із матеріалами кримінального провадження. Також, з метою дотримання принципу диспозитивності сторін, не заперечує проти виклику свідка ОСОБА_19 за клопотанням сторони захисту, однак повністю не згодний із їх проханням повернути обвинувальний акт прокурору (а. с. 14, 37).

Законний представник потерпілої - ОСОБА_4 , залучений до участі у провадженні на підставі постанови, прийнятої слідчим СВ Нововодолазького ВП Первомаського ВП ГУ НП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_18 24.09.2018 року, а також її представник адвокат ОСОБА_3 , яка діє на підставі ордеру (серії ХВ № 356 000025) від 18.12.2018 року, повністю підтримали думку прокурора, та вважали за можливе призначити судовий розгляд справи, вказавши, що будь-яких заяв чи клопотань у підготовчому судовому засіданні не мають (а. с. 38, 39).

Обвинувачений ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні заперечував проти призначення цього кримінального провадження до судового розгляду, наполягав на виключенні законного представника з числа його учасників як такого, якого він не знає, та вважав за необхідне обвинувальний акт повернути прокурору, вказавши, що юридичним підґрунтям цьому є клопотання його захисника, яке він підтримує повністю.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 , який діє на підставі ордеру (серії СМ № 81) від 18.10.2018 року та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 335, виданого на підставі рішення Сумської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 9 від 12.11.2010 року, заявив, що є всі підстави для повернення обвинувального акту, складеного в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, з підстав, перелічених ним у письмовому клопотанні. Зазначив, що якщо суд під час розгляду цього клопотання дійде висновку про необхідність відмовити у його задоволенні, просив викликати свідка з боку сторони захисту, який був ним допитаний та зміст допиту відкритий стороні обвинувачення під час виконання вимог, визначених у статті 290 Кримінального процесуального кодексу України, а також врахувати і його заперечення щодо ухвали слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_20 , прийнятої 29.10.2018 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1076/18 (провадження № 1-кс/631/293/18) щодо відмови слідчим у задоволенні його клопотання про проведення повторного слідчого експерименту в рамках кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, викладені ним письмово (а. с. 19, 20, 68 69, 70 73, 87).

При цьому, обґрунтовуючи своє клопотання щодо повернення обвинувального акту прокурору захисник вказує на те, що на підставі відповідної постанови слідчого ОСОБА_18 від 24.09.2018 року до участі у справі залучений законний представник потерпілої ОСОБА_9 , про що зазначено у реєстрі матеріалів досудового розслідування, хоча відомостей про визнання потерпілої недієздатною або обмежено дієздатною особою ані в її анкетних відомостях, викладених у відповідній графі обвинувального акту, ані під час здійснення підготовчого провадження, не має. Зміст статей 44 та 59 Кримінального процесуального кодексу України мовить про те, що якщо потерпілим є неповнолітня особа або особа, визнана в установленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною, до участі в процесуальній дії разом з нею залучається її законний представник, яким можуть бути батьки (усиновлювачі), а в разі їх відсутності - опікуни чи піклувальники особи, інші повнолітні близькі родичі чи члени сім`ї, а також представники органів опіки і піклування, установ і організацій, під опікою чи піклуванням яких перебуває неповнолітній, недієздатний чи обмежено дієздатний. Отже, слідчий безпідставно залучив до участі у цьому кримінальному провадження ОСОБА_4 , що потягло внесення до обвинувального акту відомостей про особу, яка не могла мати і не має процесуального статусу у ньому. Таким чином, залучення до участі особи всупереч норм кримінального процесуального законодавства України, зокрема, як законного представника потерпілої, є намаганням сторони обвинувачення легалізувати його процесуальний статус, а тому обвинувальний акт внаслідок того, що містить відомості про особу, яка не є учасником кримінального процесу, не відповідає вимогам частини 2 статті 291 Кримінального процесуального кодексу України й підлягає поверненню прокурору, про що під час підготовчого провадження й клопочить захист.

Також на обґрунтування заперечень щодо ухвали слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_20 , прийнятої 29.10.2018 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1076/18 (провадження № 1-кс/631/293/18) щодо відмови слідчим у задоволення його клопотання про проведення повторного слідчого експерименту в рамках кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, захисником зазначено, що 21.09.2018 року по даному кримінальному провадженню проведено слідчий експеримент за участю потерпілої, яка нібито повідомила про місце та обставини нанесення їй тілесних ушкоджень 12.07.2018 року. Однак протокол не містить легального опису події та механізму нанесення тілесних ушкоджень. Також під час проведення даної слідчої дії не здійснювався відеозапис та не залучався судовий медичний експерт, що ставить під сумнів дотримання процедури проведення слідчої дії та висновки судової медичної експертизи № 45-НВ/18 від 12.10.2018 року. Оскільки слідчий експеримент проведено до повідомлення його підзахисного про підозру, то захист фактично був позбавлений можливості брати участі у ній. Згодом стало відомо, що потерпіла має певні фізичні вади. За таких обставин, з метою повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування захист прохав провести вказану слідчу дію повторно, проте у задоволенні клопотання слідчим відмовлено, що ними оскаржено до слідчого судді. Натомість й остання не взяла їх доводи до уваги, пославшись на процесуальну самостійність слідчого у своїй процесуальній діяльності. Відтак, їх сторона фактично позбавлена можливості впевнитися в законності процедури слідчого експерименту та справжності показів потерпілої, що порушує баланс рівності сторін кримінального провадження та перешкоджає здійсненню ефективного захисту від висунутого обвинувачення.

З`ясувавши думку всіх учасників судового провадження, які взяли у ньому участь, щодо можливості призначення судового розгляду справи, а саме: сторони обвинувачення та сторони захисту,- заслухавши їх думки щодо заявлених під час судового засідання клопотань, всебічно, повно, неупереджено й безпосередньо дослідивши обвинувальний акт разом із доданими до нього документами (зокрема, реєстром матеріалів досудового розслідування та відповідних розписок сторони захисту), перевіривши їх на відповідність вимогам Кримінального процесуального кодексу України, в тому числі й згідно доказів, наданих сторонами під час підготовчого провадження на підтвердження заявлених клопотань відповідно до принципу змагальності сторін та свободи у доведенні їх переконливості, дослідженими у судовому засіданні у їхній сукупності й оціненими з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності й взаємозв`язку, суд приходить до висновку про необхідність призначення справи до судового розгляду, виходячи з наступного.

Порядок кримінального провадження на території України як обумовлено змістом статті 1 Кримінального процесуального кодексу України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, що складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

При цьому, підготовче провадження в суді першої інстанції здійснюється відповідно до приписів глави 27 розділу ІV кримінального процесуального кодифікованого закону України, якою визначено, що завданням стадії підготовчого судового провадження є, зокрема, перевірка матеріалів досудового розслідування, оцінка змісту і форми обвинувального акту з метою успішного проведення судового розгляду.

Відповідно до вимог частини 3 статті 314 Кримінального процесуального кодексу України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:

1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468 - 475 цього Кодексу;

2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини 1 або частиною 2 статті 284 цього Кодексу;

3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу;

4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження;

5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру;

6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Розв`язуючи зазначені питання, оцінюючи зміст та форму обвинувального акту, суд ураховує, що обвинувальний акт, як встановлено частиною 4 статті 110 Кримінального процесуального кодифікованого закону України, є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

При цьому, обвинувальний акт згідно із частиною 2 статті 291 Кримінального процесуального кодексу України повинен відповідати вимогам, передбаченим у цій статті й містити наступні відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими ;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

9) дату та місце його складення та затвердження.

Враховуючи вичерпність та імперативність зазначеного, тільки у разі невідповідності цим приписам процесуального закону, а також іншим вимогам кримінального процесуального законодавства України, обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

Отже, пункт 3 частини 2 статті 291 наведеного процесуального кодифікованого закону України передбачає, що обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство) тощо.

Дослідженням обвинувального акту, складеного слідчим СВ Нововодолазького ВП Первомайського ВП ГУ НП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_21 та затвердженого 30.10.2018 року прокурором Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_22 , встановлено, що сторона обвинувачення виклала в ньому анкетні відомості потерпілої, вказавши і її прізвище, ім`я, по батькові ( ОСОБА_9 ), і її дату та місце народження ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка села Одринка Нововодолазького району Харківської області), і місце її проживання (будинок АДРЕСА_1 ), і її громадянство (громадянка України).

Таким чином, у обвинувальному акті дійсно не зазначено, що потерпіла є або недієздатною, або обмежено дієздатною, проте зазначено відомості щодо її законного представника ОСОБА_4 .

Однак, здійснюючи аналіз тексту обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, разом із змістом частини 2 статті 291 Кримінального процесуального кодексу України, а також у відповідності із твердженнями захисника, викладеними у його клопотанні про повернення обвинувального акту прокурору, зокрема, щодо відсутності у ньому вказівки про стан дієздатності потерпілої, суд вбачає, що він формально відповідає вимогам, висунутим до нього імперативними приписами процесуального закону.

Приходячи до такого, суд бере до уваги, що необхідність повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

З огляду на це, оцінюючи посилання захисника у своєму клопотанні не тільки на відсутність зазначення у ньому відомостей про стан дієздатності потерпілої, а й на факт допуску до участі у цьому кримінальному провадженні в якості законного представника потерпілої ОСОБА_9 особи, яка не може мати в ньому такого статусу, суд констатує, що дійсно відповідно до змісту статті 59 Кримінального процесуального кодексу України згідно із положеннями статті 44 цього ж кодексу до участі в процесуальній дії разом із потерпілим залучається його законний представник, якщо потерпілий є неповнолітньою особою або особою, визнаною в установленому законом порядку недієздатною чи обмежено дієздатною.

Одночасно з цим, наведена останньою норма процесуального права обумовлює, що як законні представники можуть бути залучені батьки (усиновлювачі), а в разі їх відсутності - опікуни чи піклувальники особи, інші повнолітні близькі родичі чи члени сім`ї, а також представники органів опіки і піклування, установ і організацій, під опікою чи піклуванням яких перебуває неповнолітній, недієздатний чи обмежено дієздатний, про що на стадії досудового розслідування слідчий виносить відповідну постанову.

Порядок визнання особи недієздатною чи обмежено дієздатною визначений нормами цивільного та цивільного процесуального законодавства України.

Як вбачається з анкетних даних потерпілої ОСОБА_9 , вона народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , та з часу її народження й до моменту проведення досудового розслідування питання визнання особи недієздатною вирішувалось у відповідності до приписів статей 1 і 4 Цивільного кодексу Української радянської соціалістичної республіки від 16.12.1922 року, статті 16 Цивільного кодексу Української радянської соціалістичної республіки № 1540-VI від 18.07.1963 року (із змінами та доповненнями), а також статей 36 і 40 Цивільного кодексу України № 435-ІV від 16.01.2003 року (із змінами та доповненнями), кожен з яких передбачав тільки судовий порядок вирішення такого питання.

Вивчаючи архівні данні Нововодолазького районного суду Харківської області з цього приводу, його відповідальною особою за архів ОСОБА_23 надано інформаційну довідку, зареєстровану за вихідним № 14/01-57 від 18.12.2018 року, з огляду на яку убачається, що згідно алфавітних покажчиків цивільних справ суду за період з 1949 року й по теперішній час будь-яких рішень щодо визнання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатною або обмежено дієздатною, не ухвалювалось.

Таким чином, юридичних підстав вважати потерпілу недієздатною або обмежено дієздатною, як і неповнолітньою з урахуванням часу її народження, у суду не має, а тому вона є такою, що юридично не потребує залучення законного представника.

Отже ОСОБА_4 безпідставно залучений слідчим до участі у кримінальному провадженні як законний представник потерпілої ОСОБА_9 будучи близьким родичом тої.

Натомість вона дійсно не вміє на належному рівні писати та читати, а тому формально не може у повній мірі реалізовувати свої процесуальні права потерпілого у кримінальному провадженні.

Положення пункту 3 частини 2 статті 52 Кримінального процесуального кодексу України обумовлюють, що обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад (німі, глухі, сліпі тощо) не здатні повною мірою реалізувати свої права,- з моменту встановлення цих вад.

Зазначена норма процесуального кримінального права виконана й на стадії підготовчого провадження в суді до участі у цій справі за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, залучена представник потерпілої ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_3 .

Підсумовуючи наведене та системно аналізуючи положення чинного кримінального процесуального законодавства України, суд вважає за необхідне зазначити, що безпідставне залучення на стадії ознайомлення із матеріалами кримінального провадження до участі у справі в якості законного представника потерпілої ОСОБА_9 , яка не є ані неповнолітньою, ані обмежено дієздатною, ані недієздатною, проте має певні вади, її близького родича ОСОБА_4 , не відповідає приписам Кримінального процесуального кодексу України, натомість не є тим недоліком, за наявності якого не може розпочатися судовий розгляд кримінального провадження, й повернення обвинувального акта прокурору ніяким чином не вплине на цей факт, бо суд вже залучив до участі у справі належного представника за ордером, якому сторона обвинувачення відкрила усі наявні в неї матеріали.

Оскільки повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну його невідповідність вимогам кримінального процесуального закону, а наявність у ньому таких недоліків, що перешкоджають судовому розгляду, ураховуючи, що суд таких перешкод не виявив, зважаючи на те, що встановлене порушення кримінального процесуального законодавства України, яке не є істотними та дає можливість судові повно і всебічно розглянути провадження за суттю висунутого ОСОБА_5 обвинувачення з огляду на процесуальний статус ОСОБА_9 , тому приходить до обґрунтованого висновку про те, що у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про повернення обвинувального акта прокурору слід відмовити та вирішити інші питання, пов`язані із призначенням цього кримінального провадження до судового розгляду.

Відтак, обвинувальний акт пред`явлений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України.

Зі змісту пункту 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року вбачається, що шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

Відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями) районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, то вказане кримінальне провадження, що надійшло 02.11.2018 року, підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області як належному.

Підстав для закриття провадження у справі за пунктами 4 - 8 частини 1 або частини 2 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, як і прийняття рішення за пунктами 1 - 4 частини 3 статті 314 цього кодифікованого акту України не має.

Процесуальних перешкод задля задоволення клопотання прокурора щодо здійснення судового виклику до суду для допиту в якості свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 ,- як і клопотання захисника щодо здійснення судового виклику до суду для допиту в якості свідка ОСОБА_19 судом не виявлено, а тому їх слід задовольнити.

Інших клопотань учасники кримінального провадження не заявляли.

З метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, слід доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Розв`язуючи питання щодо прийнятності заперечень захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_20 , прийнятої 29.10.2018 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1076/18 (провадження № 1-кс/631/293/18) щодо відмови у задоволенні скарги захисту на дії слідчого у виді відмови у задоволенні клопотання про проведення повторного слідчого експерименту в рамках кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, суд зауважує на таке.

Основу кримінальної процесуальної діяльності складає процес доказування, під яким розуміють діяльність по збиранню, перевірці та оцінці доказів та обґрунтування будь-яких тверджень та тезисів.

При цьому, стаття 84 Кримінального процесуального кодексу України встановлює, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні данні, отримані у передбаченому цим кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Крім того, згідно із пунктом 3 частини 2 статті 99 зазначеного вище процесуального кодифікованого закону складені в порядку, передбаченому цим кодексом, протоколи процесуальних дій та додатки до них, а також носії інформації, на яких за допомогою технічних засобів зафіксовано процесуальні дії можуть належати до документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною 1 цієї статті, тобто таких, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відтак, протокол слідчого експерименту належить до документів та є процесуальним джерелом доказів, на підставі яких суд буде встановлювати наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для цього кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Обов`язок по збиранню доказів, їх перевірці та оцінці, а також по формуванню на їх підставі висновків щодо фактичних обставин конкретного кримінального правопорушення покладається на сторону обвинувачення, хоча й не позбавляє цього права сторону захисту.

Зібрані під час досудового розслідування докази з огляду на зміст статті 94 Кримінального процесуального кодексу України не мають на перед встановленої сили. Суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, підстави недопустимості доказів, які беззаперечно, в силу прямої вказівки процесуального закону та в обов`язковому порядку визнаються судом такими перелічені у статті 87 кримінального процесуального кодифікованого закону України, та у будь-якому випадку вони повинні бути отриманими в наслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також здобутими завдяки інформації, отриманої внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Виходячи із доводів сторони захисту, викладених у запереченні на ухвалу слідчого судді, такі істотні порушення, які б давали можливість суду встановити очевидну недопустимість доказу та не досліджувати його в судовому засіданні, відсутні, а тому питання щодо допустимості цього спірного доказу відповідно до приписів частини 1 статті 89 Кримінального процесуального кодексу України буде вирішено в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Оскільки сторони кримінального провадження мають право подавати клопотання про визнання доказів недопустимими під час судового розгляду, та вочевидь недопустимість спірного протоколу також встановлюється на цій стадії судового провадження, з огляду на те, що суттєвих процесуальних порушень слідчим суддею при вирішенні скарги захисника та постановлення 29.10.2018 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1076/18 (провадження № 1-кс/631/293/18) спірної ухвали не допущено, суд приходить до висновку, про передчасність принесених заперечень захисником на стадії підготовчого провадження.

На підставі викладеного, керуючись пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» та статтею 1, частинами 1 та 11 статті 31, частиною 2 статті 35, статтями 52, 110, частиною 5 статті 115, статтями 134 138, 291, частиною 1 статті 293, статтями 314 - 317, частиною 1 статті 320, частиною 2 статті 369, частиною 3 статті 371, статтею 372, частиною 2 статті 392, частиною 5 статті 532 та статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України № 4651-VІ від 13.04.2012 року (із змінами та доповненнями), -

у х в а л и в:

Законного представника потерпілої ОСОБА_9 - її близького родича ОСОБА_4 , виключити з числа учасників кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, як безпідставно залученого до участі у справі та вважати належним представником потерпілої її адвоката ОСОБА_3 .

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про повернення обвинувального акта прокурору відмовити повністю.

Призначити судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/1235/18 (провадження № 1-кп/631/20/19) за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 вересня 2018 року під № 0000096, щодо вчинення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 122 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області 16 липня 2019 року о 09 годині 00 хвилин за участю: з боку сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_11 , потерпілої ОСОБА_9 , її представника адвоката ОСОБА_3 , з боку сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 .

Клопотання прокурора щодо здійснення судового виклику до суду для допиту в якості свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ,- задовольнити повністю.

Клопотання захисника щодо здійснення судового виклику до суду для допиту в якості свідка ОСОБА_19 задовольнити повністю.

Доручити представнику Нововодолазького районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області підготувати в строк до 16 липня 2019 року досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Роз`яснити учасникам судового провадження, зокрема, обвинуваченому та його захиснику, що вони мають право під час судового розгляду подати клопотання про визнання доказів недопустимими, а також наводити заперечення проти визнання доказів недопустимими.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені частиною 1 статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала, що набрала законної сили, є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Ухвалу постановлено, виготовлено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя: ОСОБА_1