У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
представника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті Ужгороді клопотання захисника про призначення судової психолого-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні №308/13782/19, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002321 від 26.07.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України,
ВСТАНОВИВ:
у провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебувають матеріали кримінальному провадженні №308/13782/19, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002321 від 26.07.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.128 КК України.
До суду від захисника надійшло клопотання про призначення судової психолого-психіатричної експертизи, у якому він просить суд призначити комплексну психолого-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні запитання:
1. Чи страждав ОСОБА_7 станом на 21.07.2019 р. яким-небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким саме ?

2. Чи знаходився ОСОБА_7 станом на 21.07.2019 у тимчасово-хворобливому стані та чи міг він усвідомлювати свої дії та керувати ними під час сутички з потерпілим?

3. Якими є індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_4 , які могли суттєво вплинути на характер його дій у кримінальному провадженні під час сутички з потерпілим 21.07.2019?

4. Чи перебував ОСОБА_7 станом на 21.07.2019 під час сутички з потерпілим у емоційному стані (стрес, фізіологічнмй афект, виражене емоційне збудження, сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація, тощо), що суттєво вплинув на його свідомість і поведінку? Якщо, так, то чи може даний емоційний стан розглядатись як психологічна основа виникнення сильного душевного хвилювання?

5. Чи перебував ОСОБА_7 станом на 21.07.2019 під час сутички з потерпілим у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

6. Чи могли індивідуально-психологічні особливості особи ОСОБА_4 вплинути на його поведінку станом на 21.07.2019 під час сутички з потерпілим?

7. Чи могли бути викликані дії ОСОБА_4 станом сильного душевного хвилювання (фізіологічним афектом чи іншим емоційним станом: стресом, фрустрацією, образою, гнівом, ревнощами тощо) під час сутички з потерпілим 21.07.2019?

8. Чи міг ОСОБА_7 з урахуванням індивідуально-психологічного стану особистості в повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час сутички з потерпілим 21.07.2019?

Клопотання обґрунтоване тим, що обвинувачений зазначав про те, що під час сутички з потерпілим та свідком важко і часто дихав, оскільки переживав за своє здоров`я.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник клопотання підтримали, просили суд відповідне клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор та представник потерпілого заперечили, просили суд залишити відповідне клопотання без задоволення.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості заявленого клопотання, суд виходив з наступного.
Так, згідно з ч.1 ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ч.2 ст.84 КПК України).
За приписами ч.1 ст.101 КПК України висновок експерта є докладним описом проведених експертом досліджень та зроблених за їх результатами висновків, обґрунтованих відповідей на запитання, поставлених особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Отже, передумовою для залучення експерта та призначення експертизи є встановлення обставин, закріплених статтею 242 КПК України.
У свою чергу, за правилами вказаної правової норми проведення експертизи здійснюється у випадках, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Поряд із цим, аналізована норма закріплює випадки обов`язкового проведення експертних досліджень, до яких належать проведення експертизи щодо: 1)встановлення причин смерті; 2)встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3)визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4)встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5)визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Будь-яке клопотання, в тому числі про призначення судової експертизи, повинне бути обґрунтованим та мотивованим. Між тим, доводи, якими захисник обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, передбачених статтями 332 та 242 КПК України, які би зобов`язували суд призначити відповідну експертизу. Переживання за власне здоров`я не свідчить про наявність стану сильного душевного хвилювання. При цьому прискорене дихання під час, зокрема, фізичного конфлікту знаходиться в межах об`єктивної дійсності та не свідчить про наявність будь-яких відхилень чи наявність специфічних станів, тобто за своєю суттю є нормальним фізіологічним явищем. Іншими словами, обставини, на які посилається захисник, не свідчать про необхідність призначення експертизи.

Суд також зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви № 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії» (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви № 51111/07; 42757/07, § 718, 721; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia), заяви № 26711/07; 32786/10; 34278/10, 12 травня 2016 року, § 95).
Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 242, 332 КПК України для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання.
На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 332, 369-372 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про призначення судової психолого-психіатричної експертизи відмовити повністю.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1