Справа 303/1441/19
№ 1-кп/303/339/22
№ рядка с/з 111
У Х В А Л А
21 липня 2022 року м. Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
- у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_4
сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_3
- захисника (адвоката) ОСОБА_5
- потерпілої ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:
19 липня 2022 року з Закарпатського апеляційного суду до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, для розгляду по суті, надійшов обвинувальний акт, за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, та доданими до нього реєстром матеріалів досудового розслідування, розпискою підозрюваного та його захисника про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Відносно обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 23 липня 2022 року, включно.
У підготовчому судовому засіданні не встановлено перешкод призначення судового розгляду, підстави для прийняття рішення, передбаченого п. 1-4 ч. 2 ст.314 КПК України, відсутні.
Прокурор вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні, інші учасники судового засідання, проти призначення судового розгляду не заперечили.
При цьому прокурор подала суду клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Потерпіла підтримала позицію прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_3 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не має наміру ухилятися від суду, бо не вчиняв інкримінованого йому злочину.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , просив відмовити прокурору у задоволенні клопотання про обрання відносно його довірителя ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обрати відносно його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки відсутні ризики, на які вказує прокурор. При цьому подав клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в темну пору доби.
Заслухавши позицію прокурора з приводу заявленого клопотання, думку обвинуваченого, його захисника, потерпілої, дослідивши клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, з наступних підстав:
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років.
Прокурором у клопотанні та судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за якими останньому пред`явлено обвинувачення, зокрема, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисного, кримінального правопорушення (злочину) проти життя і здоров`я особи, що вказує на його нестійкі моральні переконання та відсутність у нього поняття цінності людського життя, немає постійного місця роботи, не має постійного доходу, а тому існують ризики, що обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому обвинуваченому ОСОБА_3 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Відповідно до правової позиції Європейського суду у справі "Марченко проти України", при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
При вирішенні питання щодо можливості застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.
Під час розгляду кримінального провадження в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою за станом здоров`я, також судом не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.
Отже, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, колегія суддів вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, альтернативні (більш м`які) запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду, а тому наявна необхідність застосування такої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою із визначенням строку у межах шістдесяти днів, відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Разом з цим, та на підставі наведеного вище, суд не знаходить законних підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 з тримання під вартою на домашній арешт в темну пору доби, оскільки адвокатом у клопотанні не враховано, що відповідно до Ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.05.2022 року, яка залишина без змін ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 04.07.2022 року, запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 залишено тримання під вартою до 23 липня 2022 року.
Керуючись: ст. 176 - 179, 193, 314, ч.3 ст.315, 316, 371, 372 , 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, на 10:00 годин 27 липня 2022 року в приміщенні Мукачівського міськрайонного суду по вул. Літуна Андрія (бувша Л. Толстого), 13-а в м. Мукачеві (зал судових засідань).
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави, строком на 60 днів, тобто по 18 вересня 2022 року, включно.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.
Судовий розгляд кримінального провадження буде проводитися суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
В судове засідання викликати: прокурора відповідно до ч.2 ст.37 КПК України), обвинуваченого, його захисника, потерпілу та свідка сторони захисту згідно заявленого захисником клопотання.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , після її оголошення підлягає негайному виконанню.
Контроль за виконанням ухвали в частині застосування запобіжного заходу, покласти на прокурора у даному кримінальному провадженні.
Копію ухвали вручити обвинуваченому та його захиснику негайно після її оголошення та направити учасникам судового провадження для відому.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і може бути оскаржена в частині застосування запобіжного заходу в апеляційному порядку протягом п`яти діб з дня проголошення.

Головуючий Наталія МОРОЗОВА