Справа № 203/2539/22
Провадження № 1-кс/0203/2110/2022
УХВАЛА

21 липня 2022 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтави Полтавської області, громадянина України, раніше не судимого, одруженого, маючого на утриманні малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працевлаштованого на посаді менеджера регіонального розвитку Північно-Східного регіону ТОВ «Ев`яп Трейдинг України», який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого місця проживання не має,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження № 0000103,

ВСТАНОВИВ:

21.07.2022 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся старший слідчий в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_4 з клопотанням, погодженим прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань №4» Управління державної пенітенціарної служби у Дніпропетровській області до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України, заявлене в рамках кримінального провадження № 0000103 від 07.07.2022 року.

В обґрунтування вимог клопотання слідчий зазначив, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000103, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені 07.07.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Також, як зазначив слідчий, 22.06.2022 року приблизно о 17:00 годині більш точний час органами досудового розслідування не встановлено, поблизу будинку АДРЕСА_2 у встановленому законом порядку уповноваженою на те особою військовозобов`язаному громадянину України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який призивається по мобілізації, вручена повістку на відправку № 105 та повідомлення, відповідно до змісту яких останньому із документами та речами за списком для подальшого проходження військової служби у складі Збройних Сил України 24.06.2022 року (протягом 24 годин) необхідно з`явитися до адміністративної будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Після отримання зазначених вище повістки на відправку № 105 та повідомлення за відсутності наміру виконання конституційних обов`язків із захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, з метою уникнення призову за мобілізацією та подальшого проходження військової служби у складі Збройних Сил України у військовозобов`язаного громадянина України ОСОБА_5 виник умисел, направлений на надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, а саме: надання начальнику ІНФОРМАЦІЯ_3 підполковнику ОСОБА_8 неправомірної вигоди у виді грошових коштів у сумі 2000 доларів США за можливість уникнення ОСОБА_5 призову до військової служби під час мобілізації.

У подальшому 27.06.2022 року приблизно о 16:30 годині ОСОБА_5 прибув до службового кабінету № 201 адміністративної будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 , який під час виконання своїх службових обов`язків займає начальник Центру підполковник ОСОБА_8 та якому без зазначення її виду та розміру запропонував неправомірну вигоду за уникнення ним призову за мобілізацією, та 19.07.2022 року приблизно о 10:50 годині, тобто у заздалегідь обумовлені дату та час, ОСОБА_5 прибув до службового кабінету № 201 адміністративної будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 , який під час виконання своїх службових обов`язків займає начальник Центру підполковник ОСОБА_8 , та надав начальнику ІНФОРМАЦІЯ_3 підполковнику ОСОБА_8 , тобто службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірну вигоду у виді грошових коштів у сумі 2000 доларів США.

19.07.2022 року ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України, поміщено до ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області.

19.07.2022 року у порядку ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, а також те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, викладені в описовій частині цього клопотання, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

З огляду на викладене вище, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 21.07.2022 року, судову справу № 203/2539/22, провадження № 1-кс/0203/2110/2022, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 .

Судове засідання з розгляду клопотання було призначене на 21.07.2022 року.

У судовому засіданні, призначеному на 21.07.2022 року, прокурор підтримав клопотання слідчого та просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 190 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб строком на 60 (шістдесят) днів.

Крім того, прокурор наголосив на тому, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 369 КК України є обґрунтованою та наявні ризики, визначені пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, з огляду на що, підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування, не з`являтися за викликом слідчого, перешкоджати завершенню досудового розслідування за два місяці, а також вчинити незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Також прокурор додав, що підозрюваний обізнаний, що він вчинив тяжкий злочин, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої, а також може вчиняти інші дії для ухилення від мобілізації, не має зареєстрованого місця проживання, а це має значення для мобілізації та проходження військової служби.

При цьому прокурор обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів саме тим, що він не має зареєстрованого місця проживання, буде постійно змінювати місце свого проживання з метою ухилення від мобілізації та порушення виконання процесуальних обов`язків. Тим більше, прокурор зазначив, що в країні введено воєнний стан, тому підозрюваний з метою ухилення від мобілізації та проходження військової служби може намагатися покинути межі країни.

Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, зазначив, що він не ухилявся від мобілізації, а навпаки прийшов по повістці до військкомату. При цьому підозрюваний просив суд зменшити розмір застави до помірного для нього, ніж його просить прокурор.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив суд застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме: цілодобовий домашній арешт.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши норми КПК України, дійшов таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що органами досудового слідства ведеться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000103 від 07.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до відомостей з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 07.07.2022 року до ЄРДР були внесені відомості про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 369 КК України.

Відповідно до витягу з наказу військового комісаріату ІНФОРМАЦІЯ_3 (по стройовій частині) Міністерства оборони України від 27.02.2022 року № 26, з 28 лютого 2022 року підполковника ОСОБА_8 призначено на посаду начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до повістки на відправку № 105, наказано ОСОБА_5 , 1983 року народження, протягом 24 годин з моменту вручення повістки з`явитися за адресою: АДРЕСА_3 , а також мати документи, речі, вказані на звороті повістки, яка була отримана ОСОБА_5 .

Відповідно до тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , ОСОБА_5 придатний до проходження військової служби.

19 липня 2022 року з 11 год. 01 хв. до 12 год. 14 хв. було проведено огляд службового кабінету начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 , в ході якого вилучено грошові кошти еквівалентом по 100 доларів США у кількості 20 одиниць, які постановою слідчого від 19.07.2022 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000103.

19 липня 2022 року об 11 год. 20 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19 липня 2022 року о 19 год. 03 хв. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України.

20 липня 2022 року о 17 год. 20 хв. ОСОБА_5 вручена копія клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Суд зазначає, що відповідно до статей 131, 132, 176, ч. 2 ст. 177, ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), запобіжний захід, різновидом якого є тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування до особи на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні такою особою кримінального правопорушення, а також за наявністю хоча б одного з ризиків вчинення особою дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судове рішення стосовно запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із злочином, в якому він підозрюється, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання завдань, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі «Феррарі-Браво проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

Аналіз викладеного вище та встановлених у ході судового засідання обставин кримінального провадження дає слідчому судді підстави для висновку про те, що надані стороною обвинувачення матеріали клопотання, досліджені у судовому засіданні у своїй сукупності доводять наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, тобто у наданні службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

У ході судового розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку про те, прокурор довів належними та допустимими доказами наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, про що зазначив у судовому засіданні, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, можливість здійснення впливу на свідка у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Водночас під час судового засідання прокурор не довів належними та допустимими доказами наявність ризику, передбаченого пунктом 2 частини 1 статті 177 КПК України, про що вказав слідчий у клопотанні, а саме: ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження.

Також слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховує обставини, визначені пунктами 1, 2, 3, 6, 8, 12 частини 1 статті 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 369 КК України; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, відсутність відомостей щодо наявності у нього хронічних захворювань; репутацію підозрюваного ; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, та доходить висновку про те, що необхідним і достатнім для досягнення дієвості кримінального провадження, забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків є застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Вказаного висновку слідчий суддя дійшов з огляду на обізнаність підозрюваного про тяжкість покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винуватим, характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, те, що підозрюваному відомий свідок, який був допитаний в ході проведення слідчих дій, так як підозрюваний усвідомлює, що повідомлення про підозру базується, у тому числі на показаннях свідка, те, що підозрюваний був затриманий під час надання неправомірної вигоди за ухилення від мобілізації.

Водночас доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри та наявність підстав для обрання відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає недоведеними та безпідставними, оскільки сукупність встановлених обставин та матеріалів кримінального провадження вказують на протилежне.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, у зв`язку з тим, що він може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, впливати на свідка, про якого йому відомо, не має зареєстрованого місця проживання, а також, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та відповідальності за його вчинення, підозрюваний будь-якими незаконними шляхами може намагатися переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового слідства.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частин 1, 4, 5 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у виді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений ухвалою.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01.07.2022 року у розмірі 2600,00 грн, та, враховуючи особу підозрюваного, відсутність відомостей про його майновий стан, обставини кримінального правопорушення, злочин, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає, що сума у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 104000,00 грн, буде достатньою для внесення в якості застави.

При цьому на підставі пунктів 1, 2, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки у разі внесення застави, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись статтями 182, 183, 193, 194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Дніпровській установі виконання покарань (№ 4) у межах строку досудового розслідування строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 19.07.2022 року до 16.09.2022 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, а саме у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 104000,00 грн, та є достатньою для внесення її як застави.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти під заставу, покласти на нього строком на два місяці з дня внесення застави такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2) не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (служби);

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, а до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у виді застави у більшому розмірі або інший запобіжний захід, з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Строк дії ухвали визначити до 16.09.2022 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 21.07.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1