КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/1143/2022 Головуючий в І інстанції ОСОБА_1
Категорія ст.ст. 303, 304 КК України Суддя - доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 28.12.2021,

за участю

особи, яка подала скаргу ОСОБА_7 ,

В с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 28.12.2021 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою №895 від 21.06.2021.
В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначає, що скаржники в своїй скарзі не вказали будь-які об`єктивні дані, які дійсно свідчили про ознаки злочину та підтвердили реальність конкретної події злочину, тому прийшов до висновку, що невнесення відомостей до ЄРДР органом досудового розслідування, після отримання повідомлення скаржниками про злочин, є обґрунтованим, а тому у задоволенні скарги відмовив.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 просять скасувати ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 28.12.2021 та зобов`язати слідчого ГУ НП в м. Києві внести відомості в ЄРДР за їх повідомленням №895.
В обґрунтування своїх вимог апелянти зазначають, що 22.06.2021 подали до ГУ НП в м. Києві повідомлення про злочин, однак відомості не були внесені до ЄРДР, тому вимушені були звернутися до слідчого судді з скаргою про оскарження бездіяльності уповноваженої особи (слідчого) ГУ НП в м. Києві. Однак, слідчий суддя, на думку апелянтів, ухвалив незаконне рішення, з яким останні не погоджуються та зазначають, що твердження слідчого судді по відсутність будь-яких об`єктивних даних, які дійсно свідчили б про ознаки злочину та підтвердили б реальність конкретної події злочину, суперечать вимогам ст. 214 КПК України, де зазначено, що відомості слід вносити з текстів заяв, які можуть мати ознаки злочинів. А перевірити це поза межами кримінального провадження заборонено ч. 3 ст. 214 КПК України.

ОСОБА_6 , представник ДБР, Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури та ГУНП в м. Києві, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, будь-яких клопотань про відкладення не подавали. Враховуючи наведене та вимоги ч. 4 ст. 405 КПК України, апеляційний розгляд проведено у відсутність осіб, які не з`явились.
Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу та просив задовольнити її, дослідивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається зі скарги, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 22.06.2021 направили до ГУ НП в м. Києві заяву №895, в якій просили внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення суддею Шевченківського суду м. Києва ОСОБА_8 , однак уповноважені особи не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст.214 КПК України.
В зв`язку з чим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 таку бездіяльність оскаржили до суду, і в своїй скарзі просять зобов`язати уповноважену службову особу ГУ НП в м. Києві внести до ЄРДР відомості за їх заявою №895 від 22.06.2021 та розпочати досудове розслідування.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_7 слідчий суддя виходив з того, що їх заяване містить об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про ознаки злочину та підтвердили реальність конкретної події злочину.
З таким висновком погоджується і колегія суддів, виходячи з наступного.
Згідно з ч. 1ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь - якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Що стосується професійної діяльності судді та прийнятих судових рішень, то відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України Про судоустрій і статус суддів , суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.
За висновками Пленуму Верховного Суду України у постанові №8 від 13 червня 2007 року Про незалежність судової влади, відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим законом порядком у справі не допускається.
Крім того, згідно з п.п. 66-68 Рекомендації СМ/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 року, тлумачення закону, оцінювання фактів та доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для цивільної або дисциплінарної відповідальності, за винятком випадків злочинного наміру або грубої недбалості. Лише держава може домагатися цивільної відповідальності судді, подавши скаргу до суду у разі, коли цей суддя повинен був присудити компенсацію. Тлумачення закону, оцінювання фактів або доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для кримінальної відповідальності.
Відповідно до п. 57 Висновку 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету міністрів Ради Європи про якість судових рішень, сутність окремих судових рішень контролюється насамперед шляхом процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та шляхом звернення до Європейського суду з прав людини.
Таким чином, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права не може бути безумовною підставою для притягнення судді до кримінальної відповідальності та кваліфікуватись як кримінальне правопорушення.
Як слідує з матеріалів провадження, в заяві №895 від 22.06.2021 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 просили внести відомості в ЄРДР і розпочати кримінальне провадження щодо судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_8 .
Однак, як вірно зазначив в ухвалі слідчий суддя, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в заяві не навели об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про ознаки злочину та підтвердили реальність конкретної події злочину, а викладення даних, які стосуються процесуальної діяльності судді та суті постановленого ним рішення, з яким не погодились ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , на переконання колегії суддів, дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень ст. 214 КПК України.
Що стосується доводів апеляційної скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про те, що відомості до ЄРДР слід вносити з тексту заяви, яка може мати ознаки злочину і перевірити це поза межами кримінального провадження ч.3 ст. 214 КПК України заборонено, то колегія суддів зауважує, що хоч кримінальний процесуальний закон і не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину, разом з тим, відомості не по будь-якій заяві про вчинене кримінальне правопорушення тягнуть за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР уповноваженою на те особою, тобто не будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання надо ГУ НП в м. Києві не тягне за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР. Окрім того, слід зазначити, що слідчий суддя не вирішував питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, тобто не давав оцінку обґрунтованості заяви та не досліджував докази, а лише вивчив її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальне правопорушення, які в свою чергу і підлягають внесенню до ЄРДР, а тому доводи апелянтів, про те, що твердження слідчого судді по відсутність будь-яких об`єктивних даних, які дійсно свідчили б про ознаки злочину та підтвердили б реальність конкретної події злочину, суперечать вимогам ст. 214 КПК України, колегія суддів вважає безпідставними.
Будь - яких істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегія суддів не вбачає.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про законність, обґрунтованість та вмотивованість постановленої слідчим суддею ухвали за скаргою ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та підстав для її скасування не вбачає.
Керуючись ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 28.12.2021, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою №895 від 21.06.2021 - залишити без змін.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:
__________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4