Провадження № 1-кс/947/6809/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.07.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000479 від 11.07.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кучургани Роздільнянського району Одеської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, одруженого, на утриманні неповнолітня дитина ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000479 від 11.07.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Приблизно на початку липня 2022 року, більш точний час не встановлено, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановлена особа на ім`я ОСОБА_10 , ураховуючи введення на території України 24 лютого 2022 року воєнного стану, з метою незаконного переправлення через державний кордон осіб чоловічої статі у віці від 18 до 60 років, вступили в протиправну змову щодо організації такої незаконної діяльності, а саме: переправлення осіб через державний кордон України до Республіки Молдова поза межами пунктів пропуску громадян.

Так, на початку липня 2022 року ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановлені особи, підшукали осіб, які бажають перетнути державний кордон України поза межами пунктів пропуску громадян за грошову винагороду, а саме: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - за грошову винагороду у сумі 3700 доларів США, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - за грошову винагороду у сумі 3700 доларів США та невстановлену особу на ім`я ОСОБА_13 .

Так, 17.07.2022, приблизно о 13:30 год., більш точний час в ході слідства не встановлено, ОСОБА_7 , діючи згідно попередньої домовленості з невстановленою особою на ім`я ОСОБА_10 , з різних частин міста Одеси зібрав осіб, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон України, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та невстановлену особу на ім`я ОСОБА_13 , яких приблизно о 15:40 год., на власному автомобілі марки «Jeep Grand Cherokee», державний номерний знак « НОМЕР_1 » доставив за адресою: АДРЕСА_1 , де передав останніх ОСОБА_5 .

В проміжок часу, приблизно з 15:40 год. по 23:00 год. 17.07.2022, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та невстановлена особа на ім`я ОСОБА_13 , разом з ОСОБА_5 знаходились в належному останньому буд. АДРЕСА_1 , очікуючи на команду невстановленої особи. В цей самий час, ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , згідно попередньої домовленості підготували спеціальну дерев`яну конструкцію для переходу через розділяючий прикордонний рів, а також закрили фрагмент сітки паркану плотною тканиною, для зручного та швидкого перетину паркану, що розділяє територію домоволодіння будинку АДРЕСА_1 та безпосередньо прикордонної смуги з Республікою Молдовою. Далі, приблизно о 23:00 год. 17.07.2022, ОСОБА_9 разом з невстановленою особою залишився чекати на осіб, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон України, а ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , отримавши команду невстановленої особи, вивели ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та 3 невстановлену досудовим розслідуванням особу, з будинку АДРЕСА_1 та піше провели через територію домоволодіння буд. АДРЕСА_2 , який розташований навпроти, до заздалегідь підготовленого місця паркану, через який обладнаний прохід безпосереднього до прикордонної смуги з Республікою Молдовою, де протиправну діяльність останніх було припинено.

18.07.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Сторона обвинувачення звертається з вказаним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що на даний час, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням відповідного розміру застави, оскільки, наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а запобігти вказаним ризикам, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, зазначивши, що підозра не обґрунтована, підзахисний раніше не судимий, ризики, на які посилається сторона обвинувачення, не доведені, підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, дружину та неповнолітню дитину, та просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 18.07.2022 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

18.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за кваліфікуючими ознаками: організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчинена за попередньою змовою групою осіб, щодо кількох осіб, з корисливих мотивів.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, підтверджуєтьсязібраними під час досудового розслідування доказами, серед яких:

-Заява ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення від 11.07.2022;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 12.07.2022, в ході якого свідок зазначив про спілкування з особою на ім`я ОСОБА_10 , що здійснює переправлення осіб через державний кордон України поза пунктом пропуску на територію невизнаної Придністровської Молдавської республіки, за грошову винагороду в сумі 3200 доларів США за 1 особу;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 12.07.2022, в ході якого свідок зазначив про спілкування його товарища ОСОБА_14 з особою на ім`я ОСОБА_10 , що здійснює переправлення осіб через державний кордон України поза пунктом пропуску на територію невизнаної Придністровської Молдавської республіки, за грошову винагороду в сумі 3200 доларів США за 1 особу;

-Протокол обшуку транспортного засобу марки «Jeep Grand Cherokee» в кузові сірого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », який належить та знаходився у користуванні у ОСОБА_7 , та який на момент обшуку знаходився за адресою: АДРЕСА_3 , а саме автомобілю, на якому здійснювалось перевезення осіб, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон України;

-Протокол огляду місця події від 18.07.2022, яким зафіксоване місце посадки осіб, яких планувалось переправляти через державний кордон, а також імітаційні грошові кошти, які були підготовлені в якості грошової винагороди за незаконне переправлення через кордон;

-Протокол затримання ОСОБА_8 в порядку ст. 208 КПК України від 18.07.2022;

-Протокол затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України від 18.07.2022;

-Протокол затримання ОСОБА_9 в порядку ст. 208 КПК України від 18.07.2022;

-Протокол затримання ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України від 18.07.2022;

-Протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_12 від 19.07.2022, в ході якого свідок розповів про всі етапи підготовки до спроби незаконного переправлення його, свідка ОСОБА_11 та особи на ім`я ОСОБА_13 , через державний кордон України, а також осіб, які організовували останнє;

-Протокол пред`явлення особи для впізнання з свідком ОСОБА_12 від 19.07.2022, в ході якого свідок впізнав особу ОСОБА_7 , як водія, що здійснював збір по м. Одесі та підвоз його та інших осіб, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон та розповідав легенду, яку необхідно буде розповісти, у разі зупинення останніх на блок-посту;

-Протокол пред`явлення особи для впізнання з свідком ОСОБА_12 від 19.07.2022, в ході якого свідок впізнав особу ОСОБА_15 , як власника будинку у якому утримувались особи, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон та який надавав вказівки з приводу перетину, а також безпосередньо проводив осіб до заздалегідь підготовленого місця перетину;

-Протокол пред`явлення особи для впізнання з свідком ОСОБА_12 від 19.07.2022, в ході якого свідок впізнав особу ОСОБА_8 , як особу, що безпосередньо проводила осіб до заздалегідь підготовленого місця перетину;

-Протокол пред`явлення особи для впізнання з свідком ОСОБА_12 від 19.07.2022, в ході якого свідок впізнав особу ОСОБА_9 , як особу, що стояла біля заздалегідь підготовлено місця перетину та зустрічала осіб, яких планувалось незаконно переправити через державний кордон, з метою подальшої переправки до Республіки Молдова та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги вищевказані рішення ЄСПЛ, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.1.1. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, у своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.
Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, тяжкістьпокарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер таких кримінальних правопорушень, направлений на посягання на встановлений порядок перетинання державного кордону, на безпеку державного кордону, а також таку ознаку як корисливий мотив, слідчий суддя приходить до переконання, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, матеріали клопотання та кримінального провадження містять протоколи допиту свідка ОСОБА_12 , який викриває ймовірну протиправну діяльність ОСОБА_5 , ще не всі свідки допитані, тому підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стали та стануть відомі їх анкетні дані, свідки в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, у зв`язку з чим, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
При цьому, ризик незаконного впливу на свідків об`єктивізується з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Оскільки всі особи, які можуть бути причетні до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не встановлені, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме перешкоджати встановленню зазначених осіб, шляхом повідомлення їм інформації, яка стала йому відома під час досудового розслідування та може бути використана ними для уникнення від кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України.

З приводу існування ризиків, передбачених п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність їх існування, оскільки у матеріалах, доданих до клопотання, відсутні будь-які відомості на підтвердження вказаних ризиків.
4.1.2. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків. Крім того, слідчий суддя ґрунтує свої твердження на підставі сукупного аналізу як і обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, так і зазначених відомостей, що характеризують особу підозрюваного.
Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин необхідним є саме тримання під вартою, оскільки застосування застави як основного запобіжного заходу відтерміновує можливість його виконання, що, з урахуванням особистої зацікавленості підозрюваного у ході досудового розслідування, створює можливості для його поза процесуальних дій. Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі. Застосування запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки є неможливим з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, що не забезпечить належне виконання підозрюваною обов`язків.
Відтак, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.
4.1.3. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п. 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

При визначенні розміру альтернативного запобіжного заходу слідчий суддя враховує: тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , специфіку даного кримінального провадження, підвищений суспільний інтерес суспільства до такої категорії справ, тяжкість злочину, вчинення його під час дії правового режиму «Військового стану».
З огляду на майновий стан підозрюваного, ґрунтуючись на вагомості доказів наданих стороною обвинувачення, які підтверджують обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, зважаючи на суму грошових коштів, яка передавалася за організацію незаконного перетину кордону, та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що підозрюваному ОСОБА_5 слід визначити заставу у розмірі, що перевищує встановлений у п . 2 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір, а саме 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 736 700 (один мільйон сімсот тридцять шість тисяч сімсот) гривень.
Крім того, ця сума застави не порушує принцип пропорційності, проте вона є значною та, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконанням покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000479 від 11.07.2022 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком на (двадцять один) день, до 15.09.2022 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 736 700 (один мільйон сімсот тридцять шість тисяч сімсот) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 15.09.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. Утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.
5. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1