печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000313 від 21.04.2022,-

В С Т А Н О В И В:

18.07.2022 прокурор відділу Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на корпоративні права у наступних підприємствах: 50% (5 000 три) ТОВ «ЄВРОФАРМА ТЕХНОЛОДЖИ» (код 42975609) із статутним капіталом 10 000 грн.; 100% ТОВ «ДЕФЛЕКС» (код 44098417) із статутним капіталом 1 000 грн.; 25%(250 грн) ТОВ «УКРАЇНО-АМЕРИКАНСЬКЕ БЮРОПРОМИСЛОВОГО СЕРВІСУ» (код 43529467) із статутним капіталом 1 000 грн.; 35% (35 000 грн) ТОВ «ТАНОС ТЕКНОЛОДЖИ» (код 43885773) із статутним капіталом 100 000 грн., які належать підозрюваній Русенькій ОСОБА_4 і, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання прокурора вказує, що зазначені корпоративні правау зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, відповідають ознакам, визначеним у ст. 59 КК України, а тому з метою забезпечення подальшої конфіскації як додаткового виду покарання, яка відповідає п. 3 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу на підставі ч. 5 цієї статті підлягають арешту.

До початку розгляду клопотання прокурор подав заяву, у якій просив здійснювати розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив, що у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього матеріали кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000313 від 21.04.2022, зокрема, але не виключно за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

12.07.2022 ОСОБА_5 повідомлено про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, чинене організованою групою в особливо великих розмірах, та у розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансових операцій особою, яка знала, що таке майно прямо, повністю одержано злочинним шляхом, вчинене організованою групою в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09.08.2022 у справі № 757/19237/22-к на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Санкція ст.ст. 191, 209 КК України передбачає такий вид додаткового покарання, як конфіскація майна.

Згідно із ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Таким чином, в наданих матеріалах кримінального провадження містяться достатні дані, які вказують на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, і що вказані корпоративні права відповідають ознакам, визначеним у ст. 59 КК України та з метою забезпечення подальшої конфіскації майна як додаткового виду покарання, наявна необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Крім того, зазначене майно у вигляді корпоративних прав, необхідне для забезпечення подальшої конфіскації майна як додаткового виду покарання, тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, наявні підстави, передбачені ч.ч. 10, 11 ст. 170 КПК України.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказані корпоративні права, оскільки вони відповідають ознакам, визначеним у ст. 59 КК України та метою такого арешту є забезпечення подальшої конфіскації майна як додаткового виду покарання за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

З урахуванням наведеного та керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на корпоративні права у наступних підприємствах:
-50% (5 000 три) ТОВ «ЄВРОФАРМА ТЕХНОЛОДЖИ» (код 42975609) із статутним капіталом 10 000 грн.;
-100% ТОВ «ДЕФЛЕКС» (код 44098417) із статутним капіталом 1 000 грн.;
-25%(250 грн) ТОВ «УКРАЇНО-АМЕРИКАНСЬКЕ БЮРОПРОМИСЛОВОГО СЕРВІСУ» (код 43529467) із статутним капіталом 1 000 грн.;
-35% (35 000 грн) ТОВ «ТАНОС ТЕКНОЛОДЖИ» (код 43885773) із статутним капіталом 100 000 грн., які належать підозрюваній Русенькій Яні Олександрівні, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Заборонити державним реєстраторам, а також нотаріусам приймати рішення про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, здійснюватидержавну реєстрацію змін та вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідні записи, у т.ч.які стосуються зміни розміру статутного капіталу ТОВ «ЄВРОФАРМАТЕХНОЛОДЖИ» (код 42975609), ТОВ «ДЕФЛЕКС» (код 44098417), ТОВ «УКРАЇНО-АМЕРИКАНСЬКЕ БЮРО ПРОМИСЛОВОГО СЕРВІСУ» (код -3529467), ТОВ «ТАНОС ТЕКНОЛОДЖИ» (код 43885773).
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6