Справа № 405/4277/22
провадження № 1-кс/405/2088/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.08.2022 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Івано-Благодатне, Кіровоградського району, Кіровоградської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючого, не маючого на утримання малолітніх чи неповнолітніх дітей, не одруженого, раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000598 від 11.08.2022, -

встановив:

До Ленінського районного суду м. Кіровограда від слідчого старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .
Слідчим зазначається, що з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, до останнього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, який, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за вчинення інкримінованого злочину, усвідомлюючи тяжкість злочину та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку, тобто, вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, раніше не судимий, а отже, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, є підстави вважати, що він може вчинити новий злочин, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, ОСОБА_4 , знаходячись на свободі, маючи можливість вільного пересування та підтримання контактів із своїми знайомими, спроможний незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Жоден з більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, а також завданим наслідкам. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Крім того, обирати запобіжні заходи у вигляді застави та домашнього арешту недоцільно, оскільки вони в цілому не зможуть гарантовано запобігти ризикам зазначеним вище.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, існування ризиків передбачених п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечувала, вказала, що ризики, які заявлені слідчим, прокурором є необгрунтованими, підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, його брат працює працівником поліції, вину у вчиненні злочину, який ставиться йому в провину, він визнає, співпрацює зі слідством, під час затримання не давав пояснення, щоб себе не обмовити. Окрім цього вказала, що в разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту його батько не заперечує щодо перебування під домашнім арештом в належному йому будинку.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовується необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000598 від 11.08.2022, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.
25.08.2022, о 11 год. 06 хв., ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України. Цього ж дня ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, відповідно до якої, мешканець м. Кропивницький, Кіровоградської області, ОСОБА_4 , не бажаючи займатися суспільно корисною працею, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення за рахунок вчинення умисних, незаконних дій у сфері охорони державної таємниці, недоторканості державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації, обрав способом незаконного збагачення незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом надання засобів, для безперешкодного перетину.
Так, 10.08.2022, ОСОБА_4 в ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_7 про те, що за грошову винагороду в сумі 3500 доларів США ОСОБА_4 зможе забезпечити виготовлення документів, які необхідні для перетину державного кордону України, а саме медичної документації про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку, за допомогою яких можна оформити дозвіл на перетин державного кордону України.
Після чого, ОСОБА_7 , 19.08.2022, на вимогу ОСОБА_4 , передав першу частину грошових коштів за виготовлення документів, необхідних для перетину державного кордону України, а саме медичної документації про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку в сумі 1500 доларів США.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 25.08.2022 приблизно о 10 год. 20 хвилин, на літній терасі кафе «Imaginarium», що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , передав ОСОБА_7 виготовлені документи необхідні для перетину державного кордону України, а саме: виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №376 КНП «Херсонський обласний кардіологічний центр» Херсонської обласної ради, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , довідка військово-лікарської комісії про не придатність до військової служби з виключенням з військового обліку, довідку про право на зміну місця проживання (місця перебування).
За вказані документи ОСОБА_7 передав ОСОБА_4 другу частину грошових коштів в сумі 2000 доларів США.
За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Надані слідчим докази, а саме: протокол допиту свідка від 12.08.2022, відповідь оперативного співробітника від 12.08.2022 №61/5/1/2314нт на доручення слідчого №3712/27-22 від 11.08.2022 про проведення негласних слідчих розшукових дій; протокол огляду місця події від 25.08.2022; протокол огляду особи та вручення купюр від 25.08.2022 та від 19.08.2022, відповідь оперативного співробітника від 22.08.2022 №61/5/1/2480 нт на доручення слідчого №3712/27-22 від 11.08.2022 про проведення негласних слідчих розшукових дій; протокол обшуку від 25.08.2022, протокол огляду купюр від 19.08.2022, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.
Згідно із ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор або слідчий доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Проте, прокурором із наведеного переліку ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, має під собою підґрунтя тільки заявлений ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, оскільки покарання за вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене виключно позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, наявність встановленого п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризику, тяжкість можливого покарання, те, що він раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, офіційно не працює, наявність постійного місця проживання, відсутність утриманців.
В ході розгляду клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом з`ясовано питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу.
Проте, прокурором та слідчим в судовому засіданні не надано доказів та не доведено суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваної ОСОБА_4 на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного.
При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.
На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 131-132, 176-178, 181, 183, 194, 196, 202, 309, 395 КПК України,-

постановив:

клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 26.08.2022 по 25.10.2022 включно.
Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;
- цілодобово не покидати житло за адресою: АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого або суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватись від спілкування як особисто так і через третіх осіб зі свідками, у кримінальному провадженні за вийнятком участі в слідчих діях та в суді.
В задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Негайно доставити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 , та звільнити його з-під варти.
Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.
Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8