23.09.2022 Справа № 756/7083/22
№756/7083/22
№1-кс/756/1209/22
У Х В А Л А
Іменем України

21 вересня 2022 року м. Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001837 від 26.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

УСТАНОВИВ:
До Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001837 від 26.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 25.08.2022 приблизно о 22.30 год. (точний час не встановлено), поблизу буд. №160 по вул. Кирилівській у м. Києві Милиневський- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, застосував предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, спричинивши тілесне ушкодження потерпілому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У ході проведення огляду місця події 25.08.2022 у період часу з 23:30 год. по 23:55 год., за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 160, було виявлено та вилучено предмет, схожий на ніж сріблястого кольору. 25.08.2022 о 23:00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України, та у подальшому проведено його особистий обшук, в ході якого вилучено: футболку чорного кольору, шорти темно синього кольору з ременем.
Просять слідчого суддю постановити ухвалу, якою накласти арешт на майно, яке вилучено 25.08.2022 у ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 160, а саме на предмет, схожий на ніж сріблястого кольору. А також, накласти арешт на тимчасово вилучене майно 26.08.2022 у ході проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: штани зі слідами р.б.к., резинові тапці зі слідами р.б.к.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Постановою слідчого від 26.08.2022 перелічені у даному клопотанні речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вони відповідають ознакам, зазначеним у ст. 98 КПК України (були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди).
Слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні уточнив вимоги клопотання, просив накласти арешт на майно, яке вилучено 25.08.2022 у ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на предмет схожий на ніж сріблястого кольору, а також на тимчасово вилучене 25.08.2022 у ході проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 майно, а саме: на футболку чорного кольору, шорти темно синього кольору з ременем. Клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення клопотання.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином шляхом надіслання смс-повідомлення, яке відповідно до довідки про доставку щодо документу «Судова повістка» доставлено 14.09.2022 17:59:00.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Прокурор, слідчий та підозрюваний не заперечили щодо можливості розгляду клопотання за відсутності захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_10 .
З огляду на викладене слідчий суддя вважає можливим проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без участі захисника підозрюваного.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Однією з правових підстав накладення арешту на майно, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, є відповідність цього майна, критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Чинним кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 26.08.2022 за №0001837 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, з посиланням на те, що 25.08.2022 приблизно о 22.30 год. (точний час не встановлено), поблизу буд. №160 по вул. Кирилівській у м. Києві Милиневський- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, застосував предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, спричинивши тілесне ушкодження потерпілому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
26.08.2022 о 02.30 хв. ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 27.08.2022 у праві №756/6909/22 до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києва ОСОБА_6 від 26.08.2022 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001837 від 26.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України: вилучені 25.08.2022 у ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 160: предмет, схожий на ніж сріблястого кольору, зразок речовини бурого кольору; вилучені 26.08.2022 у ході проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : футболку чорного кольору, шорти темно-синього кольору з ремнем.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Як на підставу внесення клопотання про арешт, слідчий посилається на те, що матеріальні об`єкти можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі були предметами чи засобами кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягають перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Метою звернення з клопотання про арешт слідчий вказує недопущення втрати речових доказів.
Згідно вимог ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження і такий допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчий суддя бере до уваги доводи слідчого та прокурора, що наведені в клопотанні обставини та додані до нього матеріали підтверджують, що предмети, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, мають суттєве значення для кримінального провадження та для проведення подальших слідчих дій.
Перевіривши матеріали клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні, оскільки таке відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України та згідно постанови слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києва ОСОБА_6 від 26.08.2022 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001837 від 26.08.2022.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року в справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Провівши системний аналіз наявних матеріалів провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали провадження свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою запобігання знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя вважає, що враховуючи правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності та завдання кримінального провадження, наявні достатні підстави для задоволення клопотання слідчого про арешт майна в повному обсязі, оскільки таке є обґрунтованим, містить об`єктивні дані, які вказують на відповідність даного майна критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, окрім цього, у клопотанні конкретизовані підстави та мета накладення арешту.
Відтак, з огляду на правові підстави для арешту майна і достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, виходячи із обставин, викладених у клопотанні слідчого і встановлених в судовому засіданні, наслідків арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також те, що зазначене слідчим майно може містити відомості, які можуть бути використані як доказ, що встановлюється під час кримінального провадження, з врахуванням загальних засад кримінального судочинства та загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених ст. 132 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному конкретному випадку, арешт майна відповідає потребам досудового розслідування і спрямований на встановлення фактичних обставин справи та сприятиме повному, всебічному, об`єктивному розслідуванню кримінального провадження.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 170 - 173, 234, 236, 309, 392, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001837 від 26.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено 25.08.2022 у ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 160, а саме: на предмет схожий на ніж сріблястого кольору, а також на тимчасово вилучене 25.08.2022 у ході проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 майно, а саме: на футболку чорного кольору, шорти темно синього кольору з ременем.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1