Провадження № 1-кс/756/2383/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши клопотання начальника відділення слідчого відділу Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лебедин, Лебединського р-ну, Сумської обл., без постійного місця проживання, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001737 від 31.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

УСТАНОВИВ:

Начальник відділення слідчого відділу Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді в рамках кримінального провадження № 0001737 від 31.07.2021 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Оболонським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001737 від 31.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.07.2021, приблизно о 04 год. 00 хв. (точний час не встановлено), між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які перебували на ділянці місцевості поблизу буд. АДРЕСА_2 , відбувся конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 виник умисел на заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя останнього в момент заподіяння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, в той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, дерев`яною дошкою, яку тримав в правій руці, наніс приблизно п`ять ударів по тілу ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у виді: перитоніту, закритої травми живота з ушкодженням тонкої кишки та сечового міхура, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реалізував свій злочинний умисел, спрямований на умисне нанесення тяжких тілесних ушкоджень потерпілому ОСОБА_7 .

За таких обставин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , своїми умисними діями, які виразились в умисному нанесенні тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обгрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на те, що досудове розслідування не можливо закінчити до спливу строку дії попередньої ухвали слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 10.08.2021, оскільки з метою повного та всебічного дослідження обставин вчинення ОСОБА_5 злочину, необхідно вчинити ряд слідчих та процесуальних дій.

При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід стосовно ОСОБА_5 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні тримання підозрюваного ОСОБА_8 під вартою, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити, при цьому, зазначила, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки ризики у кримінальному провадженні не перестали існувати, крім того, надала для долучення до матеріалів розписки про отримання копії клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 та адвокатом підозрюваного ОСОБА_4 , долучені судом до матеріалів.

Захисник у судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Вивчивши клопотання, заслухавши позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0001737 вбачається, що 31.07.2021 року о 08 год. 15 хв. внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.08.2021 року постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 змінено кваліфікацію кримінального правопорушення, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001737 від 31.07.2021, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України на ч.2 ст.121 КК України.

04.08.2021 року о 17 год. 00 хв. ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

10.08.2021 ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 55 діб (в межах строку досудового розслідування), який слід рахувати з 10 серпня 2021 року, без визначення застави. Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується 03 жовтня 2021 року включно.

14.09.2021 постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 04.11.2021.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до частин 3, 4 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Так, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протокол огляду місця події від 31.07.2021, за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3; лікарське свідоцтво про смерть № 020-2248 від 02.08.2021; протокол огляду місця події від 02.08.2021, за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, 31-Б; протокол огляду місця події від 03.08.2021, за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 02.08.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 31.07.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 31.02.2021; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 31.07.2021; протокол огляду від 04.08.2021, за адресою: м. Київ, вул. М. Малиновського, 2-А; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 04.08.2021; протокол проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 від 04.08.2021; протокол огляду від 04.08.2021, за адресою: м. Київ, вул. Героїв Дніпра, 31-Б; та іншими матеріалами наявними в кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий суддя враховує, що наявність обґрунтованої підозри було встановлено слідчим суддею при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики ЄСПЛ вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення ЄСПЛ від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Зі змісту клопотання вбачається, що для закінчення досудового розслідування та прийняття остаточного процесуального рішення у кримінальному провадженні, органу досудового розслідування необхідно виконати значний обсяг слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які об`єктивно неможливо провести до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді, зокрема необхідно: отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи відносно причини та часу настання смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи відносно того чи могли заподіяні ушкодження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , утворитись за обставин відображених на відеозаписі слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи відносно джинсових шорт, резинових капців, що належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; виконати вимоги ст. 290 КПК України, а саме надати доступ та ознайомити сторону захисту із матеріалами кримінального провадженняпровести інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне необхідність в ході проведення досудового розслідування.

Як зазначає орган досудового розслідування, без проведення зазначених слідчих та процесуальних дій завершити досудове розслідування та прийняти законне рішення неможливо.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховує тяжкість злочину, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , дані, які характеризують особу останнього, його вік, соціальні зв`язки, сімейний стан.

З огляду на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, при цьому враховуючи, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеними, зважаючи на характер інкримінованого кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 може вчинити дії щодо переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення та таким чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, з огляду на що, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та заявленим у судовому засіданні, слідчий суддя вважає доведеним необхідність продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його переконання, саме такий вид запобіжного заходу, забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Даних про наявність підстав для скасування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 або його зміни на більш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 не допускає його тримання під вартою слідчому судді стороною захисту не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод не має.

За таких обставин, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у межах строку досудового розслідування.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 183, ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованих діянь, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділення слідчого відділу Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001737 від 31.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0001737 від 31.07.2021, а саме до 04.11.2021 включно, без застосування застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 24.09.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1