Справа №:755/6220/19
Провадження №: 1-кс/755/4829/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" листопада 2021 р. м. Київ
Дніпровський районний суд м. Києва в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004429 від 07.05.2018 року,
за участю:
адвоката ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004429 від 07.05.2018 року.
Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30 липня 2019 року (справа № 752/6220/19; 1кс/752/5563/19) було накладено арешт на нежитлове приміщення загальною площею 50,5 кв.м по вул. Лятошинського композитора, 8б у м. Києві (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00), яке належить ОСОБА_4 . Адвокат зазначає, що на даний час кримінальне провадження триває більше ніж два роки і арешт, накладений на майно, порушує права власника на вільне користування та розпорядження майном. Крім цього, за весь час досудового розслідування кримінального провадження слідством не здобуто жодних доказів протиправного заволодіння майном особою, яка подає клопотання про скасування арешту майна, або будь-яких доказів причетності особи до вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні за № 0004429 від 07.05.2018 року.
Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив задовольнити з викладених у ньому підстав.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Слідчий суддя, заслухавши пояснення адвоката, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вважає, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 30 липня 2019 року (справа № 752/6220/19; 1кс/752/5563/19) у рамках кримінального провадження № 0004429 від 07.05.2018 року було накладено арешт шляхом позбавлення права відчуження майно, а саме нежитлове приміщення загальною площею 50,5 кв.м по вул. Лятошинського композитора, 8б у м. Києві (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00), яке належить ОСОБА_4 . Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку , передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з аналізу норм ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано за умови доведення хоча б однієї з двох обставин, а саме - якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, захисник зазначає, що арешт, який був накладений на нерухоме майно, яке належить ОСОБА_5 , порушує права власника на вільне користування та розпорядження майном.

З ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 30.07.2019 року вбачається, що такий арешт накладено з метою забезпечення збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Будь-яких додаткових даних чи доводів, які б свідчили, що на даний час, потреба в арешті майна відпала чи арешт накладено необгрунтовано, в клопотанні не наведено та в судовому засіданні не надано, а сама по собі тривалість досудового розслідування, на якій наголошує представник власника майна, не є підставою для скасування арешту майна у розумінні ст. 174 КПК України. Крім того, суд не бере до уваги доводи адвоката, що арешт накладений на майно порушує права власника на вільне користування та розпорядження майном, оскільки арешт був накладений тільки у частинні шляхом позбавлення права відчуження майна.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню. Особа не позбавлена можливості повторно звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004429 від 07.05.2018 року відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде проголошено 03 листопада 2021 року о 15 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1