УХВАЛА
04.02.2022 Справа №607/2059/22

Провадження №1-кс/607/713/2022
м. Тернопіль
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на постанову дізнавача Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України ,

ВСТАНОВИЛА:
04 лютого 2022 року Тернопільським міськрайонним судом Тернопільської області зареєстровано скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України,

В прохальній частині скарги ОСОБА_2 просить поновити строк на оскарження постанови від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України, та скасувати вказану постанову.

Оглянувши представлені матеріали скарги вважаю, що її слід повернути скаржнику з наступних підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Тобто, окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Стаття 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але на переконання слідчого судді це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

В поданій скарзі на обґрунтування поновлення строків на оскарження постанови дізнавача від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України, ОСОБА_2 покликається на те, що оскаржувана ним постанова отримана 26 січня 2022 року по пошті, а отже строк на її оскарження підлягає поновленню.

Водночас, розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності виходячи з такого.

Із системного аналізу норм КПК України слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК України строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

Скаржник посилається на те, що оскаржувана ним постанова отримана 26 січня 2022 року по пошті, а отже строк на її оскарження підлягає поновленню, однак не надає жодних доказів в обґрунтування таких доводів, які б вказувати на об`єктиву неможливість оскаржити рішення дізнавача у встановлений законом строк. Тобто, ОСОБА_2 не доєднав до матеріалів поданої скарги доказів коли саме ним було отримано поштове відправлення з оскаржуваною постановою для того, щоб слідчий суддя дійшов переконливого висновку про те, що встановлений процесуальним законом десятиденний строк ним пропущено з поважних причин.

За таких обставин, враховуючи тривалість пропуску строку, можливість настання негативних наслідків його відновлення для інших осіб, слід виходити також з того, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків для оскарження рішення дізнавача.

Відтак, оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, і слідчий суддя за клопотанням особи не знайшов підстав для його поновлення в порядку ст. 117 КПК України, то на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скаргу ОСОБА_2 на постанову дізнавача Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України, слід повернути скаржнику.

Керуючись ст. ст. 117,303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :
Клопотання скаржника ОСОБА_2 про поновлення строку на оскарженняпостанови дізнавача Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України - залишити без задоволення.
СкаргуОСОБА_2 на постанову дізнавача Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 від 20 січня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0000152 від 17 серпня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 353 КК України, із усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику ОСОБА_2 .
Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду
Тернопільської області ОСОБА_1