Справа № 464/796/22
пр.№ 1-кс/464/267/22
У Х В А Л А

18 лютого 2022 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судових засідань ОСОБА_2 розглянувши клопотання старшого слідчого відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в :

слідчий ОСОБА_3 звернулася із клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду місця події від 10.02.2022 року, а саме: сумку зеленого кольору з надписом «Bolt Food», що полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном. В обгрунтування клопотання покликається на те, що нею здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2022 року за № 0000111 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.15- ч.2 ст.185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.02.2022 року у ВП 2 ЛРУП 2 ГУНП у Львівській області надійшла заява від працівника магазину «Сім23», що знаходиться за адресою: м.Львів, пр.Червоної Калини,109 ОСОБА_4 , пр те, що цього дня приблизно о 14.30 год. ним було затримано невстановлену особу, яка намагалась таємно викрасти з магазину 15 банок енергетичного напитку «Рево Вишня», і пачку кави «Якобс» та одну банку чаю «Curts», загальною варстістю 750,40 грн. В ході проведення досудового розслідування 10 лютого 2022 року, було проведено огляд місця події за адресою: м. Львів, пр. Ч. Калини, 109, під час якого було вилучено наступні речі: сумку зеленого кольору з надписом «Bolt Food». Вказані предмети 10.02.2022 року було оглянуто та визнано речовими доказами. Враховуючи те, що вказані предмети є речовими доказами і мають суттєве значення для проведення досудового розслідування та можуть бути використані як докази вчинення кримінального правопорушення, в тому числі як речові докази в даному кримінальному провадженні, просить клопотання задоволити.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд даного клопотання у її відсутності та просить таке задоволити.
Вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання про накладення арешту підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що відділом поліції №2 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за № 0000111 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.15- ч.2 ст.185 КК України.

Встановлено, що в ході проведення досудового розслідування 10 лютого 2022 року, було проведено огляд місця події за адресою: м. Львів, пр. Ч. Калини, 109, відповідно до якого було вилучено наступні речі: сумку зеленого кольору з надписом «Bolt Food»,.

Постановою слідчого від 16.02.2022 року вказані вище предмети визнані речовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи мотиви клопотання, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, правову підставу для арешту майна, з метою збереження речових доказів, вважаю, що не застосування арешту може призвести до знищення цього майна, а тому з метою забезпечення кримінального провадження, виходячи із вимог розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на майно, приходжу до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання задоволити. Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведення огляду від 10.02.2022 року, а саме : сумку зеленого кольору з надписом «Bolt Food», що полягає у позбавленні права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1