УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

У С Т А Н О В И В:

До Богунського районного суду м. Житомира 30.11.2021 р. надійшло клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно. В обгрунтування вказаного клопотання прокурор вказав, що сектором дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000178 від 18.11.2021 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.Відомості до ЄРДР внесені Житомирською окружною прокуратурою за результатами опрацювання повідомлень в ЗМІ та встановлено, що у АДРЕСА_1 , зводять кількаповерхову будівлю. Паспорту об`єкта на паркані немає, що викликало значний суспільний резонанс, оскільки будівництво торгівельного центру здійснюється самовільно, всупереч установленому законом порядку.
У ході досудового розслідування встановлено, що Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ОСОБА_5 видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що затверджений наказом Департаменту № 89-1/18 від 18.12.2018 р.
У вказаних умовах та обмеженнях зазначено, що відповідно до Історико- архітектурного опорного плану м. Житомира, затвердженого у складі Генерального плану м. Житомира, в межах комплексної охоронної зони центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва 12 м.
Відповідно до Історико-архітектурного плану м. Житомира, затвердженого Наказом Міністерства культури України від 21.01.2016 р. №18 в межах зони суворого регулювання забудови центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва - 15 м.
Для здійснення реконструкції обов`язковим являється отримання висновку Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради на проект будівництва, погодження даного проекту Міністерством культури України.
У то й же час встановлено, що відповідно до поданого ОСОБА_5 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ЖТ 82 від 29.05.2020 р., ОСОБА_5 поінформовано про реконструкцію будинку по АДРЕСА_1 , поверховість будинку - 2 поверхи. Однак вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки без відповідної дозвільної документації вже здійснено будівництво 4 поверхів.
Крім того встановлено, що будівництво здіснюється на земельних ділянках з кадастровими номерами :03:012:0009, :03:012:0012, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , належать на праві власності ОСОБА_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та належать до категорії земель житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
Вказані обставини можуть свідчити про грубе порушення вимог земельного та містобудівного законодавства, що потребує дослідження в межах кримінального провадження шляхом призначення та проведення ряду експертиз, зокрема, комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертиз.
Вище вказані земельні ділянки, відіграють важливу роль як речовий доказ у кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідно до вимог ст. 98 КПК України, земельні ділянки з кадастровим номерами :03:012:0009, :03:012:0012 постановою прокурора від 26.11.2021 р. визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000178.
На думку прокурора, на час розгляду клопотання існує реальна загроза перетворення, псування та пошкодження спірних об`єктів нерухомості, вчинення щодо них інших цивільно-правових правочинів на користь третіх осіб, в тому числі з метою приховання протиправних дій та уникнення відповідальності.
Крім того, будівництво об`єкта нерухомості, його реконструкція або інша зміна, на вказаній земельній ділянці, з викладеними вище порушеннями, у подальшому може спричинити настання правових наслідків, що ускладнить проведення подальших слідчих дій, в тому числі відповідних експертиз.
Поряд з цим встановлено, що станом на 30.11.2021 р. відповідно до інформації отриманої з ГУ Держгеокадастру у Житомирській області вбачається, що під час будівництва багатоповерхової будівлі проведені роботи по знаттю та перенесенню грунтового покриву (родючого шару ґрунту), без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду в агропромисловому комплексі, чим порушено вимоги ст. ст. 168, 211 Земельного кодексу України.
Таким чином, з метою збереження речових доказів, запобіганню виникнення зазначеним вище діям та наслідкам, є необхідність застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт на вказаний об`єкт нерухомості.
В судовому засіданні прокурор наполягав на задоволені клопотання обгрунтовуючи їх наданими суду доказами.
Представник власника земельної ділянки заперечував проти задоволення клопотання прокурора. В обгрунтування своєї позиції вказав, що прокурор просить накласти арешт на земельні ділянки, якими їх власник користується тривалий час на законних підставах. В матеріалах відсутні відомості, що конкретні особи оспорюють правомірність конкретних дій. Крім того, прокурор обґрунтовує клопотання листом ГУ Держгеокадасгру у Житомирській області від 30.11.2021 р., у якому зазначено, що нібито без спеціального дозволу управління, під здійснення будівельних робіт на земельних ділянках проведені роботи по зняттю та перенесенню ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) але власник звертає увагу, що працівники ГУ Держгеокадастру його ділянки не обстежували, а тому не зрозуміло яким чином було встановлено, що він знімав та вивозив ґрунт, площу зняття. При цьому власник звернув увагу, що будівництво не передбачало зняття та вивезення шару ґрунту, так як фундамент будівлі не заглиблювався у землю, а на ділянці формувалася суцільна фундаментна плита, а тому потреби знімати та вивозити верхній шар ґрунту не було необхідності.
Дослідивши повно, всебічно та об`єктивно матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, оцінивши безпосередньо в судовому засіданні всі зібрані докази в їх сукупності, суд, керуючись своїм внутрішнім переконанням, дійшов висновку що клопотання прокурора про арешт майна не підлягаєзадоволенню з наступних підстав.

30.11.2021 р. до Богунського районного суду надійшло клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно. В обгрунтування вказаного клопотання прокурор вказав, що сектором дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000178 від 18.11.2021 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.Відомості до ЄРДР внесені Житомирською окружною прокуратурою за результатами опрацювання повідомлень в ЗМІ та встановлено, що у м. Житомирі за адресою проїзд Скорульського. 8, зводять кількаповерхову будівлю. Паспорту об`єкта на паркані немає, що викликало значний суспільний резонанс, оскільки будівництво торгівельного центру здійснюється самовільно, всупереч установленому законом порядку.
У ході досудового розслідування встановлено, що Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ОСОБА_5 видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що затверджений наказом Департаменту № 89-1/18 від 18.12.2018 р.
У вказаних умовах та обмеженнях зазначено, що відповідно до Історико- архітектурного опорного плану м. Житомира, затвердженого у складі Генерального плану м. Житомира, в межах комплексної охоронної зони центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва 12 м.
Відповідно до Історико-архітектурного плану м. Житомира, затвердженого Наказом Міністерства культури України від 21.01.2016 р. №18 в межах зони суворого регулювання забудови центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва - 15 м.
Для здійснення реконструкції обов`язковим являється отримання висновку Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради на проект будівництва, погодження даного проекту Міністерством культури України.
У то й же час встановлено, що відповідно до поданого ОСОБА_5 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № ЖТ 82 від 29.05.2020 р., ОСОБА_5 поінформовано про реконструкцію будинку по АДРЕСА_1 , поверховість будинку - 2 поверхи. Однак вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки без відповідної дозвільної документації вже здійснено будівництво 4 поверхів.
Крім того встановлено, що будівництво здіснюється на земельних ділянках з кадастровими номерами :03:012:0009, :03:012:0012, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , належать на праві власності ОСОБА_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та належать до категорії земель житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
Вказані обставини можуть свідчити про грубе порушення вимог земельного та містобудівного законодавства, що потребує дослідження в межах кримінального провадження шляхом призначення та проведення ряду експертиз, зокрема, комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертиз.
Вище вказані земельні ділянки, відіграють важливу роль як речовий доказ у кримінальному провадженні, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідно до вимог ст. 98 КПК України, земельні ділянки з кадастровим номерами :03:012:0009, :03:012:0012 постановою прокурора від 26.11.2021 р. визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000178.
На думку прокурора, на час розгляду клопотання існує реальна загроза перетворення, псування та пошкодження спірних об`єктів нерухомості, вчинення щодо них інших цивільно-правових правочинів на користь третіх осіб, в тому числі з метою приховання протиправних дій та уникнення відповідальності.
Крім того, будівництво об`єкта нерухомості, його реконструкція або інша зміна, на вказаній земельній ділянці, з викладеними вище порушеннями, у подальшому може спричинити настання правових наслідків, що ускладнить проведення подальших слідчих дій, в тому числі відповідних експертиз.
Поряд з цим встановлено, що станом на 30.11.2021 р. відповідно до інформації отриманої з ГУ Держгеокадастру у Житомирській області вбачається, що під час будівництва багатоповерхової будівлі проведені роботи по знаттю та перенесенню грунтового покриву (родючого шару ґрунту), без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду в агропромисловому комплексі, чим порушено вимоги ст. ст. 168, 211 Земельного кодексу України.
Таким чином, з метою збереження речових доказів, запобіганню виникнення зазначеним вище діям та наслідкам, є необхідність застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт на вказаний об`єкт нерухомості.
Згідно Постанови КМУ від 23.12.2020 р. № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» в Україні утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ). Її завданням є здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 надають право замовнику будівництва вносити зміни до повідомлення про початок будівельних робіт щодо розпочатого будівництва.
Диспозицією ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» врегульовано порядок вирішення питання про зупинення будівельних робіт. Згідно ч. 2 згаданої статті, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Тобто такі дії можливі на підставі судового рішення прийнятого у порядку адміністративного судочинства за позовом компетентного органу, де сторони на засадах змагальності доводять свої позиції.
Крім того, ст. ст. 96, 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносять порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва (якщо вони наявні) до адміністративних правопорушень, що унеможливлює їх кваліфікацію, як кримінального проступку.
Щодо «зняття родючого шару ґрунту». Якщо розраховувати шкоду завдану зняттям родючого шару грунту затвердженою постановою Кабінету Міністрів Українивід 25 липня 2007 р, № 963 ир її розмір складатиме 2054, 68 грн. для площі 0,0481 га, зазначеній у листі ГУ Держгеокадстру в Житомирській області наданому прокурором до клопотання. Але зняття родючого шару грунту стосується земель сільськогосподарського призначення, до яких ділянки ОСОБА_5 не відносяться.
Судом встановлено, що згідно Генерального плану м. Житомира, належні ОСОБА_5 земельні ділянки знаходяться у зоні малоповерхової та середньо поверхової забудови, що узгоджується із виданими ОСОБА_5 містобудівними умовами та обмеженнями (п. З.1.). Згідно ДБН Планування та забудова територій Б.2.2.-12:2019, Додаток В.1 будівництво у такій зоні передбачається до п`яти поверхів включно.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У своїх висновках Європейський Суд з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах, «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

З наданих суду матеріалів вбачається, що органом досудового розслідування під час складання вищевказаного клопотання не в повній мірі дотримані вимоги вищевказаних норм КПК України та Конвенції про захист прав та основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На переконання суду, орган досудового розслідування у розумінні вимог ст. 132 КПК України не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні.

Не зважаючи на те, що органом досудового розслідування постановою від 26.11.2021 р. визнано речовим доказом земельні ділянки з кадастровим номерами :03:012:0009, :03:012:0012, прокурором у клопотанні не доведено таку мету арешту майна, як збереження речових доказів.

Прокурор, в порушення ст. ст. 171, 173 КПК України, не оцінили розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для його власника.

Відповідно ч. 1 ст. 173 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої 170 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що прокурор у своєму клопотанні не навів правових підстав для застосування арешту майна а саме земельних ділянках з кадастровими номерами :03:012:0009, :03:012:0012, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Керуючись ст. ст. 167,170-173,309 КПК України, -
Повний текст ухвали виготовлено 13.12.2021.

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000178 від 18.11.2021 р. залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_6 Перекупка