Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/528/22
Номер провадження: 1-кп/511/112/22

10.03.2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 (дистанційно),

захисника адвоката ОСОБА_5 (дистанційно),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання підвартою по кримінальному провадженню № 0000585 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.12.2021 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, громадянина України, не одружений, з середньою освітою, зареєстрованого та фактичного проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк застосування якого спливає 12.03.2022 року.

10.03.2022 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу та на даний час не відпали.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити.

Висновок суду обґрунтовується наступним.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 194 цього Кодексу під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, місця його постійного проживання, у тому числі, наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яким за законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, не працюючий, не одружений, зенповною середньою освітою, утриманців не має.

Знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним, обвинувачений ОСОБА_4 враховуючи його особистість, відсутність стійких соціальних зв`язків за місцем проживання, сім`ї, постійного місця роботи, а також того, що він вже переховувався від органу досудового розслідування, перебував у розшуку, може вдатися до спроб переховуватись в подальшому від органу досудового розслідування, суду, що у свою чергу, у сукупності з іншими обставинами, встановленими у кримінальному провадженні, свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наявність у кримінальному провадженні потерпілих, свідків, підсобників, ряду доказів у провадженні, що в повному обсязі викривають його злочинні дії, свідчать про наявність ризику, що за відсутності менш суворого запобіжного заходу, він матиме можливість самостійно або через інших осіб незаконно на цих осіб впливати, схиляючи до викривлення показів, тим самим перешкоджаючи органу досудового розслідування у встановлені істини у кримінальному провадженні та повному і всебічному дослідженні всіх доказів, знищити або приховати речові докази. Вказані обставини вказують на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зазначені обставини є розумним обгрунтуванням ризику того, що обвинувачений ОСОБА_4 може перешкоджати органам досудового розслідування іншим чином, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу слід враховувати дані, що характеризують особистість обвинуваченого ОСОБА_4 , відношення до суспільно небезпечного діяння у вчиненні яких він підозрюється, а також наявність інших даних, що свідчить про систематичне вчинення ним аналогічних діянь, стійку антисоціальну спрямованість особистості, а відповідно, про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК Украни.

Суд не може прийняти до уваги доводи захисту, щодо можливості застосування домашнього арешту оскільки доказів на підтвердження зазначених захисником обставин суду не надано.

Обрати відносно ОСОБА_4 більш-м`які запобіжні заходи не представляється можливим, так як необхідних умов їх обрання не має і вони, на думку суду, не забезпечать запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, і застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не буде ефективним запобіжним заходом і не сприятиме своєчасному розгляду кримінального провадження.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш-м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу

Пункт 4 ч. 2 ст. 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу на досудовому розслідуванні, останньому було обрано заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Суд зазначає, що розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу та також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) та його платоспроможність. За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується та розмір суми збитку, що ставиться йому в провину, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що наразі становить 49620, 00 гривень та покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду; не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, обвинувачений або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 314 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України на строк 60 (шістдесят) днів - до 08.05.2022 року включно.
Одночасно визначити мінімальний розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2022 року) в сумі 49620, 00 гривен у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду на виклики за першою вимогою, не відлучатися за межі Роздільнянського району Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України .

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України - для виконання, прокурору, обвинуваченому - для відома.

Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятиднів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1