ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУН № 4819/4/21 Головуючий в 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/819/523/21 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
Категорія: арешт майна
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді ОСОБА_2

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні апеляційного суду матеріали провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02 вересня 2021 року про відмову в арешті майна,

ВСТАНОВИЛА:

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчий слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Херсонській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучене 31.08.2021 року під час в ході огляду місця події за адресою: м. Херсон, проспект Адмірала Сенявіна, буд. 128 у приміщенні службового кабінету заступника начальника УПП в Херсонській області ДПП України ОСОБА_8 , яке має ознаки спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, а саме:

-пластикову коробку білого кольору - 1 шт.;

-металеві плати - 2 шт.;

-жорсткий диск - 1 шт.;

-зарядний пристрій - 1 шт.;

-кабелі, що забезпечують живлення невстановлених пристроїв.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02 вересня 2021 року, у задоволенні вищевказаного клопотання слідчого відмовлено з підстав недоведеності проведення огляду місця події без дозволу слідчого судді. Крім того, матеріали клопотання не містять відомостей про повноваження прокурора, який погодив відповідне клопотання, не містить таких даних і витяг з ЄРДР, а постанова про групу прокурорів до клопотання не долучена.
Не погодившись з зазначеною ухвалою прокурор подав на неї апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді та ухвали нову, якою задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на майно.

Апеляційна скарга мотивована доводами про допущення слідчим суддею істотного порушення вимог КПК України.

Зокрема, зазначає, що огляд місця події проведений за погодженням із заступником начальника УПП в Херсонській області ДПП України ОСОБА_8 , оскільки приміщення в якому проведена зазначена слідча дії, є його службовим кабінетом, а отже в даному випадку звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням не передбачено вимогами КПК України.

Крім того, апелянт зазначає в про те що розгляд клопотання відбувся без участі прокурора, якого не було повідомлено про доту та час його розгляду, а тому він був позбавлений можливості надати слідчому судді постанову про створення групи прокурорів. Також, відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора на підтримання доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали провадження і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на його вчинення, правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження; збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально- правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України зазначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення та одержаними внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 4 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх не застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч.ч. 10, 11 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України вбачається, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів провадження слідчим відділом УСБУ в Херсонській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000039 від 31.08.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 359 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 31.08.2021 року в ході огляду місця події за адресою: м. Херсон, проспект Адмірала Сенявіна, буд. 128 в приміщенні службового кабінету заступника начальника УПП в Херсонській області ДПП України ОСОБА_8 виявлено предмети, що мають ознаки спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, а саме: - пластикову коробку білого кольору - 1 шт.; - металеві плати - 2 шт.; - жорсткий диск - 1 шт.; - зарядний пристрій - 1 шт.; - кабелі, що забезпечують живлення невстановлених пристроїв.

Постановою слідчого від 01.09.2021 року, вищевказане майно, визнано речовими доказами у вищезазначеному кримінальному провадженні.

Зважаючи на положення ст. 98 КПК України, диспозицію ст. 204 КК України, на переконання колегії суддів, є достатні підстави вважати, що вище перелічене майно, на яке слідчий просив накласти арешт, цілком відповідає критеріям речового доказу у кримінальному провадженню, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги те, що саме до компетенції органу досудового розслідування належить встановлення чи є вказане майно предметом злочину, слідчий суддя прийшов до передчасного висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого, з чим не може погодиться колегія суддів.
Крім того, як в самому клопотанні, так і під час його розгляду в суді першої інстанції, слідчим та прокурором наведені докази, які вказують на наявність достатніх підстав чи розумних підозр вважати, що майна на яке слідчий просить накласти арешт, є доказом злочину, та відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

З зазначених підстав заслуговують на увагу колегії суддів доводи апеляційної скарги про обґрунтованість визнання слідчим вищевказаного майна речовим доказам у кримінальному проваджені та наявність правових підстав для його арешту.

Неспроможними є посилання слідчого судді на недоведеність підстав для проведення огляду місця події без дозволу слідчого судді.

Так, згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених ч. З цієї статті.

За ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При цьому огляд місця події слід відрізняти від такої слідчої дії, як обшук.

Обшук - це слідча дія, що полягає в примусовому обстеженні приміщень, споруд, ділянок місцевості та інших об`єктів, які перебувають у віданні певних осіб з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінальної!) правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду за наявності ймовірних даних про те, що розшукуване приховане в певному місці чи в певної особи.

У той же час огляд місця події - це слідча дія, яка має на меті безпосереднє сприйняття, дослідження обстановки на місці події, виявлення, фіксацію та вилучення різних речових доказів, з`ясування характеру події, що відбулася, встановлення особи злочинця та мотивів скоєння злочину. Огляд місця події є однією з перших та невідкладних слідчо-оперативних дій, а також джерелом отримання доказів. За змістом ст.ст. 214, 223, 237 КПК України огляд є слідчою дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду. Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, 31.08.2021 року заступник начальника Управління патрульної поліції в Херсонській області ДГІП України ОСОБА_8 після виявлення у своєю службовому кабінеті невідомих технічних пристроїв викликав на місце події слідчо-оперативну групу, а після прибуття співробітників УСБУ в Херсонській області надав їм дозвіл на проведення огляду в належному йому службовому приміщенні, про що, зокрема, свідчить його згода під час відеофіксації слідчої дії.

Після проведення огляду місця події у той же день слідчим було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 359 КК України.

Зазначене кореспондується із судовою практикою Верховного Суду, зокрема у справах № 399/273/ 16-к (постанова від 31.10.2018), № 541/655/15-к (постанова від 13.03.2018), № 671/1486/17 (постанова від 30.10.2018), № 740/1347/16-к (постанова від 04.09.2019), № 606/1595/17 (постанова від 25.05.2021) щодо оцінки допустимості доказів, отриманих у ході огляду місця події.

Також, на думку колегії суддів є непереконливим посилання слідчого судді, як на підстави для відмови в задоволенні клопотання на те, що матеріали клопотання не містять відомостей про повноваження прокурора, який погодив відповідне клопотання, не містить таких даних і витяг з ЄРДР, а постанова про групу прокурорів до клопотання не долучена.
Так, відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Як вбачається з матеріалів провадження, розгляд клопотання слідчого відбувся за відсутності самого слідчого, який подав відповідну заяву до суду та прокурора. Однак, матеріали провадження не містять повідомлення прокурор про дату та час розгляду клопотання.

Зважаючи на недоліки клопотання слідчого, слідчий суддя не повернув йому це клопотання, а зазначив це, як підстави для відмови у задавлені клопотання..

Натомість, як вбачається з матеріалів провадження, розгляд відповідного клопотання слідчого відбувся 02 вересня 2021 року, а постанова про визначення групи прокурорів, яка долучена до апеляційної скарги, була винесена 01 вересня 2021 року, що вказує на наявність у прокурора ОСОБА_6 , який увійшов до групи прокурорів і погодив відповідне клопотання слідчого про арешт майна, відповідним процесуальних повноважень.

Зважаючи на викладене апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувану ухвалі слідчого судді скасуванню з ухваленням нової про задоволення клопотання слідчого.
На підставі викладеного та керуючись ст. 404, 405, 407, 409, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 02 вересня 2021 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Херсонській області ОСОБА_7 про накладення арешту на майно, яке було вилучене 31.08.2021 року під час огляду місця події за адресою: м. Херсон, проспект Адмірала Сенявіна, буд. 128 у приміщенні службового кабінету заступника начальника УПП в Херсонській області ДІТИ України ОСОБА_8 , а саме:

-пластикову коробку білого кольору - 1 шт.;

-металеві плати - 2 шт.;

-жорсткий диск - 1 шт.;

-зарядний пристрій - 1 шт.;

-кабелі, що забезпечують живлення невстановлених пристроїв скасувати.

Постановити нову ухвалу.
Клопотання слідчого СВ Управління Служби безпеки України в Херсонській області ОСОБА_7 про накладення арешту на майно, яке було вилучене 31.08.2021 року під час в ході огляду місця події за адресою: м. Херсон, проспект Адмірала Сенявіна, буд. 128 у приміщенні службового кабінету заступника начальника УПП в Херсонській області ДПП України ОСОБА_8 - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні провадження № 0000039 від 31.08.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 359 КК України, яке було вилучене 31.08.2021 року під час огляду місця події за адресою: м. Херсон, проспект Адмірала Сенявіна, буд. 128 у приміщенні службового кабінету заступника начальника УПП в Херсонській області ДПП України ОСОБА_8 а саме:

-пластикову коробку білого кольору - 1 шт.;

-металеві плати - 2 шт.;

-жорсткий диск - 1 шт.;

-зарядний пристрій - 1 шт.;

-кабелі, що забезпечують живлення невстановлених пристроїв.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: