справа №619/4274/21
провадження №1-кс/619/958/21
УХВАЛА

іменем України

30 серпня 2021 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
володільця майнаОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000421 від 24.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

установив:
У провадженні ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000421 від 24.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. До ЄРДР внесені наступні відомості. «Короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 23.08.2021 о 16 год 03 хв, водій автомобіля марки «Богдан 211010» р/н НОМЕР_1 ОСОБА_4 , рухаючись по автомобільній дорозі "Харків-Суми" за адресою: смт Пересічне, вул. Сумський Шлях, 146, допустив наїзд на пішохода ОСОБА_5 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, забійної рани потиличної ділянки голови зліва, забою верхньої третини лівого передпліччя.»
До суду надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, яке було вилучене 23.08.2021 в ході місця події ДТП, проведеного за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Пересічне, вул. Сумський Шлях, 146, а саме: автомобіля марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 , р/н НОМЕР_1 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, під час огляду місця дорожньої - транспортної пригоди від 23.08.2021 проведеного за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Пересічне, вул. Сумський шлях, неподалік будинку № 146 було виявлено та вилучено автомобіль марки «БОГДАН» моделі 211010 р/н НОМЕР_1 , вказаний транспортний засіб є тимчасово вилученим майном. Встановлено, що ОСОБА_6 , згідно свідоцтва про реєстрацію з серією і номером НОМЕР_3 є власником вказаного транспортного засобу, також встановлено, що у момент ДТП за кермом «Богдан 211010» з р/н НОМЕР_1 перебував ОСОБА_4 , який є фактичним володільцем майна. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу, для призначення судових експертиз. Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та необхідно провести ряд експертиз, серед яких авто технічна експертиза. З метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вище вказане майно.
У судовому засіданні прокурор просила задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому.

У судовому засіданні володілець майна ОСОБА_4 не заперечував проти арешту автомобіля «БОГДАН» моделі 211010 р/н НОМЕР_1 та просив передати йому автомобіль на відповідальне зберігання.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з клопотання прокурора, 24.08.2021, відповідно до ст. 214 КПК України до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.

В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довела необхідність арешту тимчасового вилученого майна, а саме: автомобіля марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 р/н НОМЕР_1 , який поміщено до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки він відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що він зберіг на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу №1, суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Отже, враховуючи наслідки арешту майна для власника (законного володільця) майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що арешт автомобіля марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 р/н НОМЕР_1 шляхом заборони на відчуження буде найменш обтяжливим способом, оскільки арешт майна шляхом його вилучення є надмірним.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000421 від 24.08.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, задовольнити повністю.

Накласти арешт шляхом заборони на відчуженняна тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 23.08.2021 під час огляду місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Пересічне, вул. Сумський шлях, неподалік будинку № 146, а саме: автомобіль марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 р/н НОМЕР_1 , - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Транспортний засіб марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 р/н НОМЕР_1 , який зберігається на подвір`ї ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул.1 Травня, 10; та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 негайно передати під письмову розписку на відповідальне зберігання власнику або законному володільцю.
Зобов`язати особу, якій передано на зберігання транспортний засіб марки «БОГДАН» моделі 211010 шасі НОМЕР_2 р/н НОМЕР_1 , зберігати його у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після набрання нею законної сили надіслати в Регіональний сервісний центр МВС в Харківській області для виконання.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали слідчого судді негайно після її оголошення вручити слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.
У разі відсутності слідчого, прокурора під час оголошення судового рішення його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1