печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2
за участі сторін кримінального провадження:
захисника підозрюваного ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
слідчого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 30.04.2021 року, ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №00000791 від 25.09.2020 р., -

В С Т А Н О В И В :

14.12.2021 до слідчого судді надійшла скарга захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , яка передана слідчому судді ОСОБА_1 16.12.2021, зі змісту вимог якої захисник просить скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 від 30.04.2021 року.
Мотивуючи подану скаргу, адвокат зазначає, що відносно його підзахисного було складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, яке являється необґрунтованим та безпідставним, а тому як наслідок, повинно бути скасовано.
Підозрюваний та її захисник в судовому засіданні вимоги скарги підтримали та просили задовольнити, з підстав викладених у скарзі.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні скарги, вказуючи на її безпідставність та необґрунтованість, а скарга викладена таким чином, задля надання їй обґрунтованості.
Вивчивши скаргу, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.
Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва групи прокурорів Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил та Офісу Генерального прокурора протягом з 25.09.2020 по 05.05.2021 здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000791 від 25.09.2020 за ознаками злочинів, передбачених ст. 416 та ч. З ст. 425 КК України, за фактом авіакатастрофи літка АН-26Ш, в результаті якої загинуло 26 військовослужбовців, поранено 1 військовослужбовця та знищено літак.
В ході слідства органом досудового розслідування 18.12.2021 та 30.04.2021 командувачу Повітряних Сил ЗС України ОСОБА_4 повідомлено про підозру та повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, відповідно.
Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК.
За змістом п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому слідстві може бути оскаржене повідомлення про підозру підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст.277 вказаного закону.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання ) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
З огляду на вищезазначене, підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе скоєння особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно пов`язане із наявністю підозрюваного.
Згідно ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є 1) особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, 2) особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення та 3) особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Таким чином, аналіз змісту ч. 1 ст. 42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 277 КПК України, повідомлення про підозру має містити такі відомості:
1)прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення;
2)анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру;
3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення;
4) зміст підозри;
5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру;
7) права підозрюваного;
8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Як убачається зі змісту повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 від 30.04.2021 у кримінальному провадженні № 0000791, відомості про яке 25.09.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за формою та змістом вказане повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України, та містить усі передбачені вказаною статтею відомості, у тому числі зміст підозри, правову кваліфікацію кримінального правопорушення та стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , із зазначенням часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.
Отже, підстави для висновку про недотримання органом досудового розслідування вимог, визначених Главою 22 КПК України, під час складення повідомлення про підозру та порядку його вручення, відсутні.
Доводи захисника ОСОБА_3 у скарзі на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри фактично зведені до питань доведеності винуватості, оцінки належності та допустимості зібраних у справі доказів.
Однак, з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.
Так, ОСОБА_4 підозрюється у тому, що він, будучи військовою службовою особою - командувачем Повітряних Сил Збройних Сил України, у порушення вимог статті 3 Конституції України, статей 11, 16, 26, 28, 58, 59 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, статті 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, п. 7 Положення про Командування Повітряних Сил Збройних Сил України, Правил сертифікації повітряних суден, пов`язаних з ним виробів, комплектуючих та обладнання, які належать до військової техніки, а також організації розробника та виробника (ПР-21В), пункту 17 розділу 1.2.1 глави 1.2 Курсу бойової підготовки військово-транспортної та транспортної авіації (КБП ВТА та ТрА-2018), Тимчасового курсу наземної і льотної підготовки курсантів на літаку Ан-26 (ТКНЛП Ан-26-2018), Тимчасового курсу наземної і льотної підготовки курсантів штурманів на літаку Ан-26 (ТКНЛПШ Ан-26-2018), Доповнення до керівництва з льотної експлуатації літака АН-26,п.п. 1.2, 1.3, 1.4. 1.16 Інструкції про порядок організації і проведення військового (флотського) стажування, навчальної, виробничої, ремонтної, корабельної та інших видів практики курсантів (слухачів, студентів) вищих військових навчальних закладів, військових навчальних підрозділів вищих навчальних закладів, упродовж 2018-2020 років в умовах особливого періоду маючи реальну можливість^ виконати свої службові обов`язки належним чином, невірно трактуючи інтереси військової служби, діючи всупереч інтересам служби, не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків своїх дій, хоча повинен був і міг їх передбачити, проявив недбале ставлення до служби, що виразилося у наступному:
- у період з 31.03.2018 по 25.09.2020 не погодив та/або не ініціював погодження з ДП «Антонов» як розробником літака Ан-26Ш зміни умов експлуатації повітряного судна, не вносив особисто та не ініціював внесення підлеглими змін до «Тимчасового курсу наземної і льотної підготовки курсантів на літаку Ан-26» (ТКНЛП Ан-26-2018), яким дозволялися не передбачені Керівництвом з льотної експлуатації літака Ан-26 та Доповненням до керівництва з льотної експлуатації літака Ан-26 зльоти з «конвеєра» під час виконання вправ №129 (контрольний зліт з «конвеєра») і №130 (тренувальний політ з «конвеєра») для тренування командирів екіпажу;
- у період з 01.03.2019 по 25.09.2020 не вніс зміни/не скасував положення затвердженої ним Концепції трьохступеневої системи льотної підготовки курсантів льотного факультету Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба (КТСЛПК-2019), в частині оптимізації витрат на льотну підготовку в авіаційних військових частинах, якими передбачено сумісну підготовку курсантів-льотчиків та курсантів-штурманів на літаках Ан-26 та Ан-26Ш, що не відповідають правилам безпеки польотів;
- у період з 18.02.2020 по 25.09.2020 не вніс зміни/не скасував затверджене ним Рішення начальника Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на виконання Плану льотної підготовки курсантів у 2020 році, в частині положень, що передбачали сумісну підготовку курсантів-льотчиків та курсантів-штурманів на літаку Ан-26Ш за рахунок палива, яке виділялось на підготовку курсантів-льотчиків, що не відповідають правилам безпеки польотів;
- у період з 17.10.2019 по 25.09.2020 не здійснив контроль за рівнем підготовки льотчиків-інструкторів, які навчають курсантів Університету, внаслідок чого до здійснення польоту на літаку Ан-26Ш 25.09.2020 допущено льотчика ОСОБА_7 без необхідної підготовки і перевірки готовності до польотів, з порушеннями при відновленні ним втрачених навичок у польотах вночі, який взагалі 25.09.2020 не мав права виконувати польоти вночі;
- у період з 18.02.2020 по 25.09.2020 не забезпечив дієвого контролю за навчальним процесом в Харківському національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба та дотриманням заходів безпеки під час виконання навчальних польотів, в результаті чого: не припинив практику постійного перебільшення одночасної кількості курсантів-штурманів та курсантів-пілотів на борту літака під час навчальних польотів, не припинив практику постійного змішування екіпажів курсантів-штурманів та курсантів-пілотів на борту літака, не припинив практику постійного перебільшення допустимих масових показників літаків Ан-26ІП. Вказане мало своїм наслідком те, що на момент катастрофи в літаку Ан-26Ш перебувало більше курсантів, ніж нормативно передбачено.
Вищевказана бездіяльність командувача Повітряних Сил Збройних Сил України ОСОБА_4 та порушення ним вище перелічених нормативно- правових актів, що регламентують організацію, підготовку та проведення навчальних польотів в Повітряних Силах Збройних Сил України, у сукупності з порушеннями з боку інших військових службових осіб перебувають у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з катастрофою літака Ан-2бШ та загибеллю командира екіпажу цього літака ОСОБА_7 , помічників командира екіпажу ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , штурманів екіпажу ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , 2-го штурмана ОСОБА_12 , бортового техніка ОСОБА_13 , повітряного радиста ОСОБА_14 , бортового механіка ОСОБА_15 , курсантів-штурманів 2 курсу Університету ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 і курсантів- штурманів 4 курсу Університету ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 та ОСОБА_32 , отриманням легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я курсантом 2 курсу Університету ОСОБА_33 та руйнації самого літака вартістю 902 978,82 грн., в результаті чого державі заподіяно збитки на вказану суму, а також призвели до підриву бойової готовності, обороноздатності та бойового духу Збройних Сил України, невиконання Державного оборонного замовленням щодо підготовки льотного та штурманського складу Збройних Сил України, підриву авторитету та довіри до керівництва Повітряних Сил Збройних Сил України, Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба, порушення навчального процесу у Харківському національному університеті Повітряних Сил імені Івана Кожедуба.
У результаті авіаційної катастрофи літака Ан-26Ш 25.09.2020 загинули 7 військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 і 19 курсантів Університету, які навчались за Державним оборонним замовленням та після закінчення навчання повинні були направлятися для укомплектування посад льотчиків та штурманів ЗС України.
Через недбале ставлення командувача Повітряних Сил Збройних Сил України ОСОБА_4 до служби нанесена безповоротна шкода боєздатності та боєготовності Збройних Сил України та інші тяжкі наслідки в умовах особливого періоду.
Дії підозрюваного ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 3 ст. 425 КК України, тобто вчинення недбалого ставлення військової службової особи до служби, що спричинило тяжкі наслідки, вчиненого в умовах особливого періоду, крім воєнного стану.
Вказані обставини знайшли своє підтвердження, зокрема у:
- висновку комісійної військової експертизи від 10.12.2020 № 27276/20- 62 дек, та додаткової судової військової експертизи від 26.04.2021 № 11597/21- 62ДСК, якими встановлено порушення в діях (бездіяльності) військових службових осіб, зокрема ОСОБА_4 , які у тому числі перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з катастрофою;
- висновку судової інженерно-транспортної експертизи від 29.04.2021 № 10974/21-56ДСК.
Проведення вищевказаних експертних досліджень, з метою отримання ґрунтовного, об`єктивного висновку було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Крім того у проведенні дослідження приймали участь безпосередньо директор інституту, завідувач лабораторії експертної діяльності, начальник відділу військових експертиз, а також начальник відділу управління безпекою польотів ДП «Антонов», яке є правонаступником розробника та заводу-виготовлювача літака АН-26, начальник управління надійності АТ «Мотор-Січ», яке є правонаступником заводу-виготовлювача авіаційного двигуна, несправність якого в сукупності з іншими причинами призвела до катастрофи; старший інспектор інспекції безпеки польотів авіації Головної інспекції Міністерства оборони України;
- акті технічного розслідування катастрофи літака Ан-26Ш, бортовий номер 76 (заводський номер 5608), в/ч НОМЕР_1 (м. Чугуїв Харківської області) ХНУПС, що сталася о 20 год 45 хв 25 вересня 2020 року в районі аеродрому «Чугуїв», затвердженого Міністром оборони України 20.11.2020, згідно з яким причинами та умовами, що призвели до авіакатастрофи, окрім іншого, є тривале, систематичне порушення правил польотів, підготовки до них, а також правил експлуатації літаків типу Ан-26;
- акті Урядової комісії з розслідування причин катастрофи літака Ан-26Ш, що сталася 25 вересня 2020 року у Харківській області, під головуванням Віце-прем`єр-міністра України Міністра з питань стратегічних галузей промисловості Олега Уруського, протоколі огляду окремої інформації електронної інформативно-телекомунікаційної мережі Інтернет з повідомленнями вказаної особи засобам масової інформації з цього приводу, згідно з якими головними причинами катастрофи є відсутність дієвого контролю за організацією та виконанням польотів з боку посадових осіб, наявність системних порушень правил виконання польотів, недостатня підготовка екіпажу щодо дій в особливих ситуаціях;
- акті проведення спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався внаслідок катастрофи літака Ан-26Ш бортовий № 76, затвердженого Міністром оборони України 12.10.2020;
- протоколі огляду місця події від 25.09.2020;
- протоколі огляду оптичного носія інформації, на якому містяться дані об`єктивного контролю польотів на наявних у в/ч НОМЕР_1 літаках Ан-26 за 2020 рік, яким підтверджено факт здійснення польотів «конвеєрним способом» у порушення планових таблиць польотів;
показаннях свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_34 та ОСОБА_35 , які показали, що, будучи курсантами-льотчиками, неодноразово виконували польоти на літаках Ан-26 способом «конвеєра» за наказами командирів екіпажів та з дозволів керівників польотів;
- протоколі огляду документів, вилучених у Командуванні Повітряних Сил, у ХНУПС та у військовій частині НОМЕР_1 , за результатами якого встановлено, що на підставі затверджених ОСОБА_4 нормативних документів у підпорядкованих частинах, установах розроблялися плани та таблиці навчальних польотів курсантів-штурманів та курсантів-льотчиків, якими не забезпечувалися безпечні умови для виконання льотних завдань та допускалися порушення правил льотної експлуатації літака Ан-26Ш;
- показаннях голови комісії з технічного розслідування катастрофи ОСОБА_36 , який детально роз`яснив кожен висновок цієї комісії, зокрема, які стосуються ролі підозрюваного;
- показаннях свідків військовослужбовців Повітряних сил ЗС України ОСОБА_37 , ОСОБА_38 щодо підготовки та впровадження у діюРішення начальника ХНУПС на виконання Плану льотної підготовки курсантів у 2020 році, яким передбачено сумісну підготовку курсантів- льотчиків та курсантів-штурманів на літаку Ан-26Ш за рахунок палива, яке виділялось на підготовку курсантів-льотчиків;
- інших доказах, які містяться в матеріалами досудового розслідування у їх сукупності.
Крім того, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва 22.12.2020 при застосуванні запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_4 у порядку, передбаченому ст. 177-178 КПК України обґрунтованість повідомленої підозри перевірялась, у зв`язку із чим, стосовно підозрюваного застосовано запобіжний захід.
05.05.2021 визнавши зібранні під час досудового розслідування докази достатніми для складення обвинувального акту, слідчим, за дорученням прокурора належним чином повідомив підозрюваним, його захисникам про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Станом на сьогодні, лише підозрюваним ОСОБА_4 не вивчено матеріали досудового розслідування, а тому твердження про відсутність доказів його вини, також є безпідставним.
Разом з цим, стороною захисту вже оскаржувалось повідомлення слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування військових кримінальних правопорушень Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про повідомлення про підозру та про повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 та рішенням Київського апеляційного суду від 16.11.2021 апеляційну скаргу сторони захисту залишено без задоволення.
Наряду з вказаним, слідчий суддя вважає за необхідне зауважити, що по тексту скарги захисником не зазначено за якими статтями його підзахисному пред`явлено повідомлення про підозру та про зміну раніше повідомленої підозри та відповідно не доведено, яким чином інкриміновані кримінальні правопорушення ОСОБА_4 не узгоджуються з фактичними обставинами кримінального правопорушення.
За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає до з`ясування дотриманні у ході повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимог Глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277,278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про зииіну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст.276-278 КПК України, тому подана скарга задоволенню не підлягає.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 30.04.2021 року, ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №00000791 від 25.09.2020 р. відмовити.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1