ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/50/22
провадження № 1-кс/753/93/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" січня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000021, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 3 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого суді з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000021 від 3 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, а саме автомобіль марки «Opel Zafira», з прикріпленим державним номерним знаком НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 та ключі до вказаного автомобіля.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що 3 січня 2022 року, приблизно о 9 год. 49 хв., за адресою: м. Київ, вул. Княжий Затон, 16в працівниками патрульної поліції було зупинено автомобіль «Opel Zafira», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на вимогу працівників патрульної поліції пред`явив свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 з явними ознаками підробки, оскільки під час перевірки по базі «НАІС», було встановлено, що вищевказаний автомобіль було знято з обліку 21 серпня 2007 року та на даний час за д.н.з. НОМЕР_1 не зареєстровано жодного транспортного засобу (ЖЄО №432 від 03.01.2022).

Надалі, 3 січня 2022 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 було вилучено автомобіль марки «Opel Zafira», д.н.з. НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 та ключі до вказаного автомобіля.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речового доказу, посилаючись на положення статей 98, 170-171 КПК України, прокурор просить накласти арешт на автомобіль «Opel Zafira», з прикріпленим державним номерним знаком НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 та ключі до вказаного автомобіля.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та надав для огляду суду матеріали кримінального провадження № 0000021.

Представник володільця майна адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що подане клопотання є передчасним, оскільки не встановлено факту підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, і додані до клопотання документи належним чином не засвідчені, а тому є неналежними та недопустимими доказами.

Суд, дослідивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, дійшов висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.

У провадженні відділу дізнання Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000021 від 3 січня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Як визначено ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Частиною четвертою статті 358 КК України передбачено кримінальну відповідальність за використання завідомо підробленого документа.

Як свідчать матеріали клопотання, проведеною перевіркою встановлено, що автомобіль «Opel Zafira», з прикріпленим державним номерним знаком НОМЕР_1 , було знято з обліку 21 серпня 2007 року та на даний час за д.н.з. НОМЕР_1 не зареєстровано жодного транспортного засобу. Натомість, як свідчить свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , вказаний автомобіль зареєстровано за ОСОБА_7 30 грудня 2008 року ВРЕР м. Макіївки при УДАІ ГУМВС України в Донецькій області, реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Статтею 37 Закону України «Про дорожній рух» встановлена заборона експлуатації незареєстрованих (неперереєстрованих) транспортних засобів, ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах, знищені чи підроблені, без номерного знака або з номерним знаком, що не належить цьому засобу чи не відповідає встановленим вимогам.

Пунктом 42 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 р. № 1388 (з подальшими змінами і доповненнями) передбачено, що під час зняття з обліку транспортних засобів номерні знаки здаються та видаються номерні знаки для разових поїздок.

Отже, описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Постановою дізнавача Дарницького УП ГУНП в м. Києві від 4 січня 2022 року автомобіль марки «Opel Zafira», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 та ключі до вказаного автомобіля визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. Постанова мотивована тим, що зазначене майно може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також необхідністю проведення транспортно-трасологічної експертизи та технічної експертизи документів.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям речових доказів, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки може бути використане як доказ факту використання підробленого документа, враховуючи правову підставу для арешту майна, а також з метою об`єктивного всебічного досудового розслідування та необхідності встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено необхідність арешту вказаного майна, оскільки воно має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні з метою їх збереження як речових доказів, а також, що за вказаних обставин таке обмеження прав власника (володільця) цього майна є співмірним завданням кримінального провадження.

При цьому слідчий суддя враховує, що володільцем майна та його представником не надано жодних доказів на підтвердження добросовісності набуття цього майна і такі обставини під час досудового розслідування станом на дату розгляду цього клопотання не встановлені.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно автомобіль марки «Opel Zafira», з номерним знаком НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 та ключі до вказаного автомобіля.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1