Справа № 405/8490/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький у кримінальному провадженні № 0000048 від 10.11.2021 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 109 КК України,клопотання начальника слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області майор юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Чечеліївка Петрівського району Кіровоградської області, українки, громадянки України, з вищою освітою, маючої на утриманні малолітню доньку, раніше не судимої, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,-

встановив :

слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу домашній арешт підозрюваній ОСОБА_5 .

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру про те, що статтями 1 та 2 Конституції України визначено, що Україна є суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою, унітарною державою, суверенітет України поширюється на всю її територію, яка в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною.
Відповідно до ст. 5 Конституції України, носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ. Народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Право визначати і змінювати конституційний лад в Україні належить виключно народові і не може бути узурповане державою, її органами або посадовими особами.
Статтею 6 Конституції України встановлено, що державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
У рішенні Конституційного Суду України №3-зп від 11.07.1997 зазначено, що засади конституційного ладу в Україні закріплені у розділах І, ІІІ та ХІІІ Основного Закону України - Конституції України.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду № 6-рп/2008 від 16.04.2008, тільки народ має право безпосередньо шляхом всеукраїнського референдуму визначати конституційний лад в Україні, який закріплюється Конституцією України, а також змінювати конституційний лад внесенням змін до Основного Закону України в порядку, встановленому його розділом XIII.
Згідно Рішення Конституційного суду України від 05.10.2005 року № 6-рп/2005 основні засади конституційного ладу в Україні закріплені у розділах I, III, XIII Конституції Узурпація державної влади означає неконституційне або незаконне її захоплення органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, їх посадовими особами, громадянами чи їх об`єднаннями тощо.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , використовуючи спеціально створений акаунт (особисту сторінку користувача) у соціально-орієнтованому ресурсі мережі Інтернет Facebook - ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) з аудиторією 4729 осіб, здійснює розповсюдження матеріалів із закликами до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу та до захоплення державної влади в Україні.
Так, 16.10.2021 ОСОБА_5 , використовуючи особисту комп`ютерну техніку на спеціально створеному акаунті у соціально-орієнтованому ресурсі мережі Інтернет Facebook - ОСОБА_7 , розповсюдила публікацію наступного змісту: Люди Украины! Скольковы будете терпеть эти издевательства! Вы же видите, что мирным путем, свободу не обрести! У Вас остался только один путь - путь Донбасса! Берите оружие и уничтожайте нынешнюю власть, этих оборзевших от безнаказанности олигархов. Свергните власть. которая пытается сделать народ Украины стадом рабов. Только тогда у Вас и Ваших детей появится шанс на светлое будущее.
Відповідно до висновку спеціаліста № 7 від 17.11.2021, у вищевказаному тексті містяться публічні заклики звернення до невизначеного числа осіб жителів України повалити діючу владу та виключно крайніми методами, а саме збройним шляхом звільнити Україну від нинішньої влади, фізично знищивши їх.
В свою чергу, на думку ОСОБА_5 влада на всій території України та м. Кропивницький зокрема має належати не уповноваженим на те органам державної влади та місцевого самоврядування, а так званим «місцевим районним радам», проте не тим, які визначені у ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» як об`єднання жителів певної адміністративно-територіальної одиниці, а об`єднанню його однодумців, які не визнають Україну як державу, вважають себе суверенними (такими що не підпадають під дію українського законодавства і не мають жодних обов`язків перед державою).
Також, псевдо створені «місцеві районні ради» які мали незаконно перейняти на себе функції держави та її органів, зокрема: реєструвати юридичних осіб, розпоряджатися землями, видавати загальнообов`язкові для виконання акти та мати власний апарат примусу («служба правопорядку»). При цьому, до складу вказаних «місцевих районних рад» мали входити (та, відповідно, мати можливість прямо чи опосередковано приймати участь в здійсненні влади) не всі громадяни, які проживають на певній території, а лише т.зв. «вільні люди» - особи, які підтримують викладені вище погляди та письмово заявили про це.
З метою реалізації вказаних злочинних намірів ОСОБА_5 на 14.11.2021 навпроти Кропивницького академічного обласного українського музично-драматичного театру ім. М. Л. Кропивницького, по вул. Дворцовій, 4, організувала зібрання радикально налаштованих учасників вказаного руху.
В ході вказаних зібрання, а також в ході особистого спілкування, ОСОБА_5 обрано головою зборів яка закликала до створення «самопроголошених органів т.зв. «Республіки Україна» та подальше вчинення дій, направлених на повалення конституційного ладу і захоплення державної влади, що виразились у підписанні протоколів зборів, прийнятті відповідних присяг псевдо голів вибраних Осередків районів міста.
15.11.2021 відео зі зйомками вказаних зборів ОСОБА_5 публічно розповсюдила на своєму акаунті у соціально-орієнтованому ресурсі мережі Інтернет Facebook - ОСОБА_7
Таким чином, цими своїми умисними діями громадянка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинила розповсюдження публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу та до захоплення державної влади, тобто кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч. 2 ст. 109 Кримінального кодексу України.
01.12.2021 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.109 КК України, а саме у розповсюдженні публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу та до захоплення державної влади.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт.

У судовому засіданні захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації. При цьому зазначила, що на утриманні ОСОБА_5 перебуває малолітня донька, а застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, позбавить її підзахисну отримання засобів для існування, оскільки вона має намір працевлаштуватись.

У судовому засідання підозрювана підтримала позицію захисника, при цьому вину у вчиненні кримінального правопорушення заперечила.

Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.

01.12.2021 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.109 КК України
Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Дослідивши матеріали справи за клопотанням слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового слідства ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 109 КК України, яке 10.11.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048 , а саме у вчиненні розповсюдження публічних закликів до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу та до захоплення державної влади.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст. 109 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є нетяжким, санкцією якого передбачено максимальне покарання у виді обмеження волі на строк до трьох років або позбавлення волі на той самий строк з конфіскацією майна або без такої.

Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваною ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення її провини, що свідчить про те, що остання може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваною впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.

Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків, доказів, що свідчать про їх існування під час розгляду слідчому судді не надано.

Обґрунтованість підозри та наявність ризиків, підтверджується повідомленням про виявлене кримінальне правопорушення, оглядом електронної сторінки, висновком спеціаліста №7, протоколом огляду, протоколом обшуку, повідомленням про підозру, іншими матеріалами (а.с.10-11, 12-14,15-21, 22-28, 50-53,29-45, 57-60 ).

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Наявність у особи підозрюваної постійного місця проживання, малолітньої доньки не є обставинами, що спростовують оголошену підозру та встановлені ризики.

Щодо доводів сторони захисту та підозрюваної з приводу наміру останньої працевлаштуватись, слідчий суддя зазначає, що на даний час підозрювана не працює, про що нею самою зазначено під час розгляду клопотання, а також те, що в судовому засіданні не надано доказів можливого працевлаштування підозрюваної, а відтак на думку слідчого судді вказані доводи не заслуговують на увагу.

Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж домашній арешт, при цьому слідчий суддя покладає на підозрювану обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Керуючись ст.ст.176-199, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив :

клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжний захід домашній арешт з 02.12.2021 року до 01.02.2022 року, який полягає в забороні останній в період в період доби з 18 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступного днязалишати квартиру АДРЕСА_3 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 на строк до 01.02.2022 року наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту у якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні за винятком участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 01.02.2022 року.

Ухвалу передати до Кропивницького РУП ГУНП України у Кіровоградській області для виконання.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_8