Справа № 495/9461/21
№ провадження 1-кс/495/2777/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 листопада 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження №0001362 від 14 листопада 2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхня Сироватка Сумської області, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, - В С Т А Н О В И В:

16.11.2021 старший слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.345 КК України.
1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.
14 листопада 2021 року приблизно о 17 годині 40 хвилин більш точний час в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, знаходячись у добовому наряді поліцейський-водій Чорноморського МВ УПО в Одеській області сержант поліції ОСОБА_7 , молодший інспектор з охорони об`єктів та публічної безпеки Чорноморського МВ УПО в Одеській області сержант поліції ОСОБА_8 , були направлені черговим Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області для реагування та збирання матеріалів за фактом телефонного повідомлення ОСОБА_9 , яка мешкає по АДРЕСА_2 , яке зареєстровано у Журналі ЄО за № 17955 від 14.11.2021. Прибувши на місце виклику, приблизно о 17 годині 50 хвилин, знаходячись у тамбурі біля вхідних дверей квартири АДРЕСА_3 , працівники поліції охорони, перебуваючи у форменому одязі з нагрудним знаком, помітили ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який виходив з квартири з наявними ознаками алкогольного сп`яніння. Порівнявшись з працівниками поліції охорони, поводячись агресивно, ОСОБА_4 почав виражатись нецензурною лайкою у бік правоохоронців, які виконували свої службові обов`язки, намагаючись доторкнутись до табельної зброї автомату АКСУ, на що ОСОБА_7 зробив ОСОБА_4 усне зауваження. Продовжуючи вести себе агресивно, виражаючись нецензурною лайкою у бік правоохоронців, розуміючи протиправний характер своїх дій, маючи намір на спричинення побоїв та тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 знаходячись навпроти ОСОБА_7 умисно наніс останньому тілесні ушкодження у вигляді рани та забою правої кисті, що підтверджується довідкою №1201 від 14.11.2021, виданою КНП «Білгород Дністровська міська багатопрофільна лікарня». Після чого працівниками поліції з метою припинення злочинних дій ОСОБА_4 на підставі ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію» було застосовано сльозогінний газ «Кобра 1» та металеві кайданки разом з мірами фізичного впливу, внаслідок чого ОСОБА_4 припинив свою протиправну поведінку.
Встановивши наявність достатніх доказів, 15.11.2021 ОСОБА_4 , повідомлено про те, що він підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цими працівниками службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.
ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, на підставі зібраних під час проведення досудового розслідування доказів, а саме: витягу із ЄРДР; повідомлення про кримінальне правопорушення; рапорту молодшого інспектора з охорони об`єктів та публічної безпеки Чорноморського МВ УПО в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_8 ; допиту потерпілого поліцейського-водія Чорноморського МВ УПО в Одеській області сержант поліції ОСОБА_7 ; допиту свідка молодшого інспектора з охорони об`єктів та публічної безпеки Чорноморського МВ УПО в Одеській області сержанта поліції ОСОБА_8 ; протоколу огляду місця події від 14.11.2021; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, де відповідно до ст. 12 КК України являється середнім нетяжким злочином, за вчинення якого передбачене основне покарання у вигляді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у скоєні середнього злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, тому може мати можливість: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, схову або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а також те, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий просив клопотання задовольнити.
2. - Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, повідомили, що підозрюваний мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
3. - Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.
Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені п.1 ч.1 ст.194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені п.п.2,3 ч.1 ст.194 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
15.11.2021 повідомлено про підозру ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цими працівниками службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.
Вина ОСОБА_4 у скоєнні кримінальних правопорушень, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: довідкою №1201 КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня»; протоколом допиту потерпілого від 14.11.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.11.2021.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч. 2 ст. 345 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Так слідчим було зазначено, що підозрюваний ОСОБА_4 :
- може переховуватись від органів досудового розслідування або суду;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- незаконно впливати на потерпілих чи свідків;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Як вбачається з характеристики на ОСОБА_4 , виданої Білгород-Дністровським РВП ГУНП в Одеській області підозрюваний станом на дату вчинення кримінального правопорушення не працює, скарг на його поведінку з боку сусідів не надходило.
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).
На підставі наведених сторонами доказів, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про відсутність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування. В ході розгляду клопотання не доведений ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки враховуючи тяжкість вчиненого злочину, може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.
Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави не є доцільним, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, а отже не зможе внести заставу, яка буде визначена судом, а внесення застави іншими особами не зможе забезпечити виконання обов`язків, визначених судом при ухваленні рішення про обрання запобіжного заходу.
Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, підозрюється у вчиненні, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії нетяжкого злочину, має постійне місце проживання, а отже з урахуванням доведеності наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме того, що він може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, тому з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування даного кримінального провадження, суд приходить до висновку, що дане клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово за місцем фактичного проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 в межах строку досудового розслідування, тобто до 15.01.2022 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першим викликом;
- здати слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 документи, які надають право на перетинання державного кордону України;
- утриматися від спілкування зі свідками, потерпілими, у даному кримінальному провадженні;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Попередити ОСОБА_4 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1