УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2019 у кримінальному провадженні №0000315,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.
На обґрунтування доводів заявник вказує, що ГСУ НП України здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження №0000315, в рамках якого ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2019 накладено арешт на банківські рахунки ОСОБА_3 .
Заявник зазначає, що з вказаного кримінального провадження було виділено матеріали досудового розслідування відносно ОСОБА_3 в окреме кримінальне провадження №0000315.
В наступному, у кримінальному провадженні №0000315 було складено обвинувальний акт та направлено до Городнянського районного суду Чернігівської області, вироком якого від 09.04.2020 затверджено угоду про визнання винуватості та призначено ОСОБА_3 покарання у вигляді 5 років позбавлення волі та на підставі ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки.
При цьому вказаним вироком призначено покарання без конфіскації майна, а тому у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, у зв`язку з чим заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2019 у кримінальному провадженні №0000315.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Так, до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_3 з клопотанням в порядку ст.174 КПК України, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2021.
Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Заявник вказує, що підставою для скасування накладеного арешту є те, що вироком Городнянського районного суду Чернігівської області від 09.04.2020 затверджено угоду про визнання винуватості ОСОБА_3 , при цьому вказаним вироком призначено покарання без конфіскації майна, а тому у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба.

У той же час, до матеріалів клопотання заявником не надано ухвали, якою накладено арешт на спірне майно, що у свою чергу позбавляє можливості слідчого суддю перевірити ті обставини, на які посилається заявник у клопотанні про скасування арешту майна та свідчить про відсутність предмета розгляду.

Крім того, як зазначає заявник, органом досудового розслідування кримінального провадження №0000315, в рамках якого накладено арешт, є ГСУ НП України що територіально відноситься до юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.

При цьому, клопотання подані в порядку ст.174 КПК України, розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 132 КПК України щодо територіальної підсудності.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Також кримінальним процесуальним законом обумовлено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст.26 КПК України), а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч.3 ст.26 КПК України).

Отже, оскільки заявником не надано ухвали, якою накладено арешт на спірне майно, що свідчить про відсутність предмета розгляду, а також те, що клопотання подано не до належного, суду слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для задоволенні клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 170-174, 309, КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.05.2019 у кримінальному провадженні №0000315.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя