УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого в особливо вважливих злочинах Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000909 від 10.10.2021 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь, Донецької області, громадянину України, із вищою освітою, офіційно не працевлаштованому, неодруженому, інваліду 1 групи, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В:

21 грудня 2021 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо вважливих злочинах Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 0000909 від 10.10.2021 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000909 від 10.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України. 11.10.2021 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 затримані в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 307 КК України.

11.10.2021 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

12.10.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09.12.2021.

01.12.2021 постановою заступника керівника Київської міської прокуратури м. Києва ОСОБА_8 було продовжено строк досудового розслідування до 11.01.2022.

06.12.2021 відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено на 60 дію, а саме до 11.01.2022.

Враховуючи, що строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою закінчується 11.01.2022, однак завершити розслідування до вищевказаної дати не надалось можливим, оскільки для забезпечення повного розслідування обставин злочину необхідно виконати ще певний обсяг слідчих та процесуальних дій.

Проведення слідчих та процесуальних дій неможливе без продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В той же час їх виконання забезпечить встановлення фактичних обставин вчиненого злочину, дослідження обставин кримінального провадження, встановлення ступеню участі кожного із співучасників у вчиненні злочину, отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду та перевірки вже зібраних.

При цьому взято до уваги, що на даний час у кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про вчинення особливо тяжкого злочину, а саме провадження з огляду на криміналістичну характеристику злочину, який скоєно організованою групою та з урахуванням інших обставин, обґрунтованих у клопотанні є особливо складним. Крім того, на даний час ризики настання обставин з метою недопущення яких необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не зменшилися, тобто підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на інших учасників кримінального правопорушення, свідків, вживати заходів на знищення речових доказів тощо.

А тому менш суворіший запобіжний захід на переконання прокурора, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та ненастання існуючих ризиків.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його.
ЗахисникОСОБА_4 просила змінити запобіжний захід з тримання під вартою, на будь який інший запобіжний захід, оскільки її підзахисний за станом свого здоров`я не може самостійно себе обслуговувати в умовах слідчого ізолятора, оскільки є інвалідом з дитинства, що прирівнюється до катування. При цьому, ОСОБА_5 , має постійне місце проживання в м. Маріуполі.
Підозрюваний підтримав думку захисника, просив змінити запобіжний захід, оскільки він потребує сторонньої допомоги щоб можливо було себе обслуговувати.
Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання та матеріали заперечень сторони захисту, дійшла наступних висновків.
Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши доводи учасників судового провадження, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 184 КПК України, до клопотання додаються копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України, під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частина 5 цієї ж статті регламентує, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, виходячи з принципу верховенства права, закріпленому в преамбулі Конвенції про захист прав та основоположних свобод, ст. 8 Конституції України, ст. 8 КПК України, не допускається тлумачення закону, яке б несправедливо обмежувало права і свободи людини та безпідставно розширювало повноваження органів державної влади.

При цьому, слідчий суддя також не наділений повноваженнями самостійно вирішувати питання, які на його розгляд сторонами у спосіб та в порядку, передбачені КПК України, не виносились.

Як убачається з матеріалів клопотання, відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000909 від 10.10.2021, в межах якого 11.10.2021 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 307 КК України.

11.10.2021 ОСОБА_7 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 307 КК України.

12.10.2021 слідчим суддею Шевченківського районного суду міста Києва стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 09.12.2021.

01.12.2021 постановою заступника керівника Київської міської прокуратури м. Києва ОСОБА_8 було продовжено строк досудового розслідування до 11.01.2022.

06.12.2021 відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 продовжено на 60 дію, а саме до 11.01.2022.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_5 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах та протоколах слідчих дій, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останнього до вчинення протиправних дій, відповідальність за які, передбачена законом про кримінальну відповідальність, передбаченою ч. 3 ст. 307 КК України, а тому слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує продовження досудового розслідування та застосування заходів забезпечення.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

А тому, з`ясовуючи питання щодо наявності ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 на які послався слідчий у клопотанні, а прокурор під час судового засідання, слідчий суддя враховує, те, що ризиком є подія або дія, яка може настати або вчинитися з високим ступенем ймовірності, вірогідність, яких має оцінюватись у сукупності з обґрунтованістю підозри та вагомістю доказів на її підтвердження, мірою покарання, яка загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні інкримінованого діяння.

Слідчий суддя вважає, що посилання сторони обвинувачення на наявність таких ризиків, як підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 а саме, переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на інших учасників кримінального правопорушення, свідків, вживати заходів на знищення речових доказів, перешкоджати кримінальному провадженню, іншим чином, не заслуговують на увагу, з огляду на наступне.

Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 утримується під вартою протягом двох місяців, має незадовільний стан здоров`я, оскільки він є інвалідом І групи з дитинства, що унеможливлює його перебування в умовах ізоляції від суспільства, раніше не судимий, має місце постійного проживання, а відсутність у нього роботи, тобто постійного джерела прибутків, на що міститься посилання у клопотанні, саме по собі не є об`єктивними даними, які б свідчили про схильність особи до вчинення злочину.

А тому, ризики визначені п.1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можливо запобігти шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу з покладення на підозрюваного обов`язку, передбаченого п. 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням викладеного вище в сукупності, зважаючи на загальну засаду кримінального провадження диспозитивність, а також з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та запобіганню встановленим судом ризикам, про що зазначено вище, слідчий суддя приходить до висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 на час досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який у даному випадку буде достатнім.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України працівники органів національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії запобіжного заходу та обов`язків покладених на підозрюваного слідчий суддя установлює в межах строку досудового розслідування, тобто по 19 лютого 2022 року включно.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 199,

У Х В А Л И В:

Клопотання залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 по 19 лютого 2021 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну засобів зв`язку;
-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
-утриматись від спілкування з особами, що перебувають у статусі підозрюваних, свідків у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України або на в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України працівники національної поліції, з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень, з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосовано більш суворіший запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення.

Виконання ухвали покласти на працівників органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_5 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого.

Строк дії ухвали визначити по 19 лютого 2022 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним та/або його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголосити о 08 год. 10 хв. 24 грудня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1