ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

29 жовтня 2021 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суду Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,
під час судового розгляду кримінального провадження № 0000476 від 14.03.2019 за обвинуваченням ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у вчинені злочинів передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на те, що обвинувачений ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованих злочинів, які супроводжувалися насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того підтримуючи подане клопотання, прокурор посилався на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, санкція за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років, з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду, з метою уникнення покарання, та покинути територію України, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може знищити або спотворити речі, що мають істотне значення для досудового та судового слідства, оскільки не встановлено все майно, яким заволоділи обвинувачені та інші невстановлені співучасники злочину, зброя та інші речові докази, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків та потерпілих по даному кримінальному провадженню, оскільки на даний час не встановлено всіх причетних осіб до вчинення особливо тяжкого злочину, зважаючи що після ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, обвинуваченому відомі анкетні дані потерпілих та інших свідків у провадженні, що з урахуванням інкримінованого злочину, який супроводжувався насильством, щодо потерпілих, свідчить про можливість впливу на учасників кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_5 , раніше засуджений за вчинення злочинів, а тому перебуваючи на волі, без ізоляції від суспільства, може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Згідно положень п. 20-5 Перехідних положень КПК України тимчасово на період карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Оскільки член колегії, а саме суддя ОСОБА_8 з об`єктивних підстав відсутня, а колегія суддів позбавлена можливості до закінчення строку дії попередньої ухвали розглянути клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинувачених, з огляду на положення п. 20-5 Перехідних положень КПК України, розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу проводиться головуючим по справі.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із встановленням обов`язку носити електронний засіб контролю. Свої доводи обґрунтовував тим, що обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не мають наміру переховуватися від суду та мають можливість проживати за адресами, за якими вони проживали до моменту їх затримання.

Обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили змінити їм запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши клопотання про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, думку сторін судового розгляду, колегія суддів, зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про продовження обвинуваченим запобіжних заходів, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.
Оцінюючи доводи прокурора та захисника при вирішенні питання запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні у тому числі особливо тяжкого злочину, не має постійного місця проживання в Київській області, до затримання поживав у м. Кривій Ріг, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, а тому, на думку суду існує ризик переховування обвинуваченого від суду, його незаконного впливу на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене, суд вважає, що інший більш м`який запобіжний захід, у тому числі домашній арешт за останнім місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 може виявитись недостатнім для запобігання вищезгаданим ризикам, а тому клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, а в клопотанні сторони захисту слід відмовити.
Оцінюючи доводи прокурора та захисника при вирішенні запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні у тому числі особливо тяжкого злочину, не має постійного місця проживання в Київській області, до затримання поживав у м. Кропивницький, є громадянином Азербайджану, раніше судимий, а тому, на думку суду існує ризик переховування обвинуваченого від суду, його незаконного впливу на свідків та потерпілих недопитаних у судовому засіданні, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене, суд вважає, що інший більш м`який запобіжний захід, у тому числі домашній арешт за останнім місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_5 може виявитись недостатнім для запобігання вищезгаданим ризикам, а тому клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, а в клопотанні сторони захисту слід відмовити.
Керуючись статтями 177, 183, 184, 186, 193, 194, 199, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 27 грудня 2021 року включно.

Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 27 грудня 2021 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, - з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 03 листопада 2021 року.

Головуюча суддя ОСОБА_9