Справа № 202/5865/21
Провадження № 1-кс/202/5746/2021
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

10 листопада 2021 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянки України, яка має вищу освіту, розлучена, не працює, має дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся з вищевказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором, в якому зазначає, що слідчим управлінням ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000797 від 23 травня 2019 року, в якому 1 листопада 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України, а саме у виготовлені та розповсюдженні зображень порнографічного характеру, вчинене за попередньою змовою групою осіб.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується протоколами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, зняття інформації з електронних інформаційних систем, контролю за вчинення злочину у формі оперативної закупки, протоколом обшуку, висновками судових мистецтвознавчих експертиз.
Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впивати на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки вона підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, офіційно не працює, всі особи, причетні до правопорушення, на даний час невстановлені.
На думку слідчого, застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
За цих підстав слідчий просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Визначити заставу - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, поклавши на підозрюваному в разі внесення застави обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання слідчого, заслухавши прокурора, який наполягав на задоволенні клопотання, позицію підозрюваної та її захисника, які просили у задоволенні клопотання слідчого відмовити, застосувавши більш м`який запобіжний захід, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків, на які посилається слідчий та прокурор, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого задоволенню не підлягає з огляду на наступне:
Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000797 від 23 травня 2019 року, в якому 1 листопада 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 301 КК України.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Розглядаючи клопотання слідчого, слідчий суддя враховує, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується, насамперед, проведеними негласними слідчими діями, протоколом огляду, висновком експерта.
При цьому слідчий суддя відзначає, що обґрунтована підозра передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Обґрунтованість підозри залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.
Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваної особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає, що незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_4 на сьогодні є достатні підстави стверджувати, що вона може бути причетною до інкримінованого їй кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки вона підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Інші ризики, зазначені в клопотанні слідчого, слідчий суддя вважає недоведеними, оскільки підозрювана не є організатором цього злочину, об`єктивних підстав вважати, що вона може незаконно впливати на свідків чи інших підозрюваних у кримінальному провадженні немає, у кримінальному провадженні було проведено ряд обшуків та вилучено речові докази.
При визначенні конкретного запобіжного заходу, що підлягає застосуванню до ОСОБА_4 , слідчий суддя, крім ризику переховування підозрюваної, враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати її у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, її роль та ступінь участі в цьому правопорушенні, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, а також дані про особу підозрюваної, яка має малолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вважає, що для запобігання ризику, передбаченому пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді застави, яка, на переконання слідчого судді, гарантуватиме виконання підозрюваною на час досудового розслідування процесуальних обов`язків, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із певними обмеженнями необхідністю виконання покладених обов`язків, в разі порушення яких застава може бути звернута в дохід держави.
В той час як тримання ОСОБА_4 під вартою на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя вважає невиправданим, так як досудове розслідування триває з 2019 року, всі основні слідчі та процесуальні дії у кримінальному провадженні проведені, підозрювана має малолітню дитину, якій менш двох років, її діями не було завдано шкоди будь-яким особам.
Як зазначила підозрювана в судовому засіданні, після повідомлення їй про підозру 1 листопада 2021 року, з 02.11.2021 по 09.11.2021 року перебувала в Єгипті, так як путівка та квитки були придбані завчасно, повісток про виклик на той час їй не вручали.
Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до правових позицій ЄСПЛ, викладених у рішеннях від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України», для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою.
Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії").
Виходячи з наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання слідчого та застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.
При визначенні розміру застави ОСОБА_4 слідчий суддя звертає увагу, що згідно з частиною 4 статті 182 КПК України розмір застави має визначатися з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Таким чином, закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є всі обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого, інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження), ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.
В рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваної, відносно неї слід застосувати запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 181600 грн., оскільки застава саме в такому розмірі відповідатиме приписам частини 4 статті 182 КПК України та практиці Європейського суду з прав людини, буде помірною для підозрюваної та здатною забезпечити виконання нею покладених на неї обов`язків.
Крім того, у зв`язку із застосування запобіжного заходу у вигляді застави на ОСОБА_4 необхідно покласти на строк до 1 січня 2022 року обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді (суду); не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого або прокурора; повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 181600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) грн., яку вона зобов`язана не пізніше п`яти днів з дня обрання цього запобіжного заходу внести або забезпечити її внесення заставодавцем на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, , МФО 820172, р/р UA0017442 в ГУДКС України в м. Київ) та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.
Одночасно покласти на підозрювану ОСОБА_4 на строк до 1 січня 2022 року такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді (суду); не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого або прокурора; повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Роз`яснити, що в разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді (суду) без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1