ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/1689/21 (1-кс/629/898/21) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1875/21 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: арешт майна
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000965 від 31.07.2020 за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст. 189, ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 296 КК України,-
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000965 від 31.07.2020 за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст. 189, ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 296 КК України.
На зазначену ухвалу слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 08.09.2021 у приміщенні гаражу, який знаходиться з правого боку від «насосної станції №4», яка розташована біля будівлі, за адресою: АДРЕСА_1 , власника яких по теперішній час не встановлено, а саме: 18 коробок з цигарками марки «COMPLIMENT BLUE 25XXL» по 60 блоків у кожній, в яких по 480 пачок; 10 коробок з цигарками марки «COMPLIMENT BLUE DEMI SLIMS» по 50 блоків в кожній, в яких по 500 пачок; коробки з цигарками марки «COMPLIMENT BLUE SIZE» по 50 блоків у кожній, в яких по 500 пачок; коробка з цигарками марки «MARVEL BLUE» 50 блоків , в яких 500 пачок; коробки з цигарками марки «MARVEL BLUE DEMI SLIMS» по 50 блоків у кожній, в яких по 500 пачок; 1 коробка з цигарками марки «COMPLIMENT BLUE DEMI SLIMS» 35 блоків, в яких 350 пачок; 1 коробка з цигарками марки «COMPLIMENT 25XXL» 43 блоки, в яких 344 пачок; коробок з цигарками марки «COMPLIMENT RED» 50 блоків у кожній, в яких по 500 пачок; 1 коробка з цигарками марки «COMPLIMENT RED» 30 блоків, в яких 300 пачок; 1 коробка з цигарками марки «MARVEL» 50 блоків у кожній, в яких по 500 пачок; 1 коробка з цигарками марки «COMPLIMENT SUPER SLIMS» 29 блоків, в яких 290 пачок; 2 коробка з цигарками марки «FAST» 15 блоків, в яких 150 пачок; 2 коробка з цигарками марки «PULL RED» 12 блоків, в яких 120 пачок; 1 коробка з цигарками марки «COMPLIMENT BLUE» по 11 блоків , в яких 110 пачок.
В обґрунтування своєї апеляційної скарги прокурор зазначив, що всі вказані тютюнові вироби іноземного виробництва, марки акцизного податку відсутні, документи, визначені законодавством України у сфері обігу тютюнових виробів, щодо зберігання також відсутні.
Як під час обшуку так і під час розгляду клопотання про накладення арешту на вилучене майно, власник тютюнових виробів до слідчих органів та суду не з`явився, особу власника не встановлено.
Таким чином тимчасово вилучені під час обшуку вказані тютюнові вироби протиправно імпортовані на територію України, у разі їх імпортування, або наявні ознаки фальсифікації, у разі самостійного виготовлення з порушенням технології, з неправомірним використанням знака для товарів, копіюванням форми, упаковки, зовнішнього оформлення.
Вказав, що вилучені тютюнові вироби не мають маркування акцизного податку, відсутні сертифікати якості, не має штрихкодових кодів, медичних попереджень, як це передбачено Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів». Власник товару в порушення цього Закону не має ліцензії на імпорт або виробництво тютюнових виробів, у власника товару немає жодної документації на підтвердження походження, транспортування, імпорту, відповідності продукції.
Без накладення арешту на вилучене майно неможливо буде в подальшому проведення судових експертиз та інших слідчих дій на встановлення обставин кримінального правопорушення. Крім того, тютюнові вироби в подальшому можуть бути приховані, знищені або переданні третім особам, з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності. Тому вважає, що ухвала слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14.09.202 про відмову у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно є необгрунтованою та підлягає скасуванню.
Прокурор, відповідно до ч.1 ст. 135 КПК України, був належним чином повідомлений засобами телефонного зв`язку про дату та час та місце розгляду справи.Однак у судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просить розглядати справу без його участі.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчим відділенням Лозівського РВП ГУНП в Харківській області у групі зі слідчими слідчого управління ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000965 від 31.07.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 296 КК України.
13.09.2021 слідчий СУ ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно, згідно переліку у клопотанні, виявлене та вилучене в ході обшуку від 08.09.2021 у приміщенні гаражу, який знаходиться з правого боку від «насосної станції №4», яка розташована біля будівлі, за адресою: м.Харків, вул.Культури, буд.20-А, власника яких по теперішній час не встановлено.
Зазначив, що вище зазначене майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовим доказом по справі, а тому з метою забезпечення кримінального провадження, а також з метою збереження речових доказів, слідчий просив накласти арешт на вище зазначене майно.
Постановляючи рішення про відмову у задоволенні клопотання слідчого, слідчий суддя суду першої інстанції мотивував його тим, що слідчим не доведено, що вищевказане тимчасово вилучене майно, на яке останній просить накласти арешт в рамках даного кримінального провадження, є доказом кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.189, ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 296 КК України, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Проте, колегія суддів не може погодитись з таким висновком слідчого судді виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
При цьому, ст. 171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Тобто, у клопотанні про арешт майна, слідчий повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.
За правилами ч.ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Колегія суддів, не ставлячи під сумнів мету звернення з клопотанням слідчого, щодо забезпечення завдань кримінального провадження, передбаченого ст. 2 КПК України, вбачає необґрунтованість клопотання, виходячи з того, що на час звернення з ним відсутнє процесуальне рішення про визнання певних речей доказами, які мають доказове значення по справі.

При цьому належить врахувати, що згідно матеріалів судового провадження, станом на день звернення слідчого з клопотанням про арешт майна, власника майна не встановлено.
Розгляді клопотання про арешт майна в суді першої інстанції відбувся за відсутністю власника майна. В судове засідання суду першої інстанції не викликались ані власник гаражу, в якому було вилучене майно під час проведення обшуку 08.09.2021, ані коробок з цигарками.
З відомостей, які містяться у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, підозру у кримінальному провадженні №№0000965 від 31.07.2020 повідомлено ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 (а.с. 1-4).
Отже, власник зазначеного майна, на цьому етапі досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, бере участь у статусі третьої особи, що обумовлено необхідністю звернення з подібним клопотанням про арешт майна не слідчим, а прокурором, як того вимагають норми ч.2 ст. 64-2 КПК України.
Вказані обставини об`єктивно свідчать про необґрунтованість клопотання, що обумовлювало необхідність постановлення процесуального рішення, передбаченого ч.3 ст. 172 КПК України, щодо повернення прокурору матеріалів клопотання, на що суд першої інстанції не звернув уваги і постановив передчасне рішення.
Вочевидь, вказані обставини свідчать про не дотримання слідчим та прокурором вимог ст. 171 КПК України, хоча це клопотання погоджене прокурором і має його підпис.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про арешт майна підлягає обов`язковому уточненню внаслідок необґрунтованості, що обумовлює процесуальну необхідність його повернення, відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, прокурору для усунення недоліків.
За таких обставин, апеляційна скарга прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню, ухвала слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року скасуванню, а зазначене клопотання слідчого від 13.09.2021 року - поверненню прокурору для приведення клопотання у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України та усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2021 року скасувати.
Матеріали за клопотанням слідчого СВ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000965 від 31.07.2020 за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст. 189, ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 296 КК України, повернути прокурору для усунення недоліків та приведення у відповідність з вимогами ст. 171 КПК України, надавши для цього строк 72 години з моменту отримання повного тексту ухвали.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді