УХВАЛА
щодо застосування запобіжного заходу

13.09.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3
слідчої Житомирського РУП ОСОБА_4
захисника - адвоката ОСОБА_5
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002087 від 11.09.2021 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України, відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, українця, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
І. Суть клопотання
13.09.2021 року слідчий за погодженням з прокурором звернулась з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб.
В клопотанні зазначено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0002087 від 11.09.2021 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України.
Слідча в клопотанні вказує, що10.09.2021 р. близько 22:20 год. ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за попередньою змовою групою осіб незаконно проникли до квартири АДРЕСА_3 , звідки намагалися таємно викрасти майно, яке належить власнику квартири ОСОБА_8 , однак з причин, що не залежали від їх волі, не змогли довести злочин до кінця, оскільки були виклриті працівниками поліції.
Крім того, 10.09.2021 р. близько 02:40 год. ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_4 , таємно викрали важливі особисті документи, які належать ОСОБА_8 - паспорт громадянина України, свідоцтво на право приватної власності на квартиру, державний акт на право приватної власності на землю.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними в кримінальному провадженні доказами: даними протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_9 ; даними протоколу обшуку за адресою АДРЕСА_4 ; даними протоколу допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , даними протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_13 ; даними протоколу огляду предмету від 11.09.2021 р.; даними протоколу огляду місця події від 11.09.2021 р.; даними протоколу допиту потерпілої ОСОБА_13 .

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, на переконання слідчого, зважаючи на доведеність наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 , окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти виникненню встановлених ризиків.

ІІ. Процедура та позиції сторін
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалось повне фіксування судового процесу технічними засобами.
В судовому засіданні прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 та слідчий Житомирського РУП ОСОБА_4 клопотання підтримали з підстав, викладених в ньому, просили задоволити. В обгрунтування доводів, викладених в клопотанні, прокурор додатково повідомила, що в квартирі, куди незаконно проникли підозрювані, протягом тривалого часу ніхто не проживає, оскільки власниця померла. Сусідка, почувши, що в квартирі перебувають невідомі люди, викликала працівників поліції, які, проникнувши до приміщення, виявили там підозрюваних. Прокурор зазначила, що на її переконання будь-який інший запобіжний захід не зможе запобігти ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він неодноразово раніше притягувався до кримінальної відповідальності.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні свою причетність до вчинення злочинів, інкримінованих йому органом досудового розслідування, не визнав, просив застосувати до нього запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою. Пояснив, що ключі від квартири йому надав знайомий на ім`я ОСОБА_14 , який запропонував заплатити грошові кошти за те, щоб допомогти зпакувати речі з квартири і перенести їх до транспортного засобу. Коли в квартиру увірвались працівники правоохоронних органів, вони спали, нічого не викрадали, особисті документи не забирали, вони були знайдені працівниками поліції у шафі, будь-яке інше майно не забирали. Заперечував обставини, викладені слідчим в клопотанні, вказував, що вони не відповідають дійсності. Зазначав, що доводи прокурора про те, що він може переховуватися від органу досудового розслідування, є безпідставними. На даний час відносно нього в Корольовському районному суді м. Житомира розглядається кримінальне провадження, в межах якого стосовно нього був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в подальшому замінений на домашній арешт, а в подальшому - на особисте зобов`язання. Він з`являється на кожне судове засідання, порушень процесуальної поведінки не допускає, а відтак відсутні підстави вважати, що може переховуватися.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. В обгрунтування заперечень пояснив, що органом досудового розслідування не доведено наявність обгрунтованої підозри у вчиненні його підзахисним замаху на крадіжку чужого майна, оскільки у повідомленні про підозру відсутній конкретний перелік цінного майна, замах на викрадення якого вчинив підозрюваний. В інших документах, які долучені слідчим до клопотання, також відсутнє посилання на цінне майно, замах на викрадення якого здійснив ОСОБА_6 . Щодо доводів прокурора про замах на викрадення грошей, захисник зазначив, що грошові кошти в сумі 500,00 грн. були виявлені потерпілою ОСОБА_13 після приїзду працівників поліції в кармані халату її сестри, яка до смерті проживала в цій квартирі. Також зазначив, що виклик на лінію 102 сусідкою був здійснений приблизно о 22 год 24 хв, до квартири працівники поліції проникли близько 02 год 40 хв, тому, на думку захисника, перебуваючи в квартирі протягом такого тривалого проміжку часу, маючи намір на викрадення чужого майна, підозрювані мали можливість здійснити крадіжку і залишити квартиру, чого зроблено не було, що свідчить про те, що викрадення майна не було. Захисник не заперечував в судовому засіданні, що дійсно необхідно з`ясовувати наявність правових підстав для перебування вказаних осіб у квартирі, в той же час, заперечує наявність умислу саме на викрадення майна. Вважає, що ризики, на які слідчий посилався в клопотанні, є лише припущеннями органу досудового розслідування, які не підтверджені належними доказами. Просив застосувати стосовно підозрюваного запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу захисник ОСОБА_5 подав клопотання про звільнення затриманої особи з-під варти у зв`язку з недотриманням 60-годинного строку для забезпечення доставки підозрюваного до слідчого судді для розгляду клопотання. В ході судового засідання було встановлено, що зазначений строк був дотриманий слідчим, у зв`язку з чим захисник відмовився від підтримання поданого клопотання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді
Слідчим суддею встановлено, що слідчими Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002087 від 11.09.2021 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України, по факту незакінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло, а також по фактунезаконного заволодіння паспортом та іншими важливими особистими документами шляхом таємного викрадення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6

11.09.2021 року о 02 год. 40 хв ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується змістом протоколу затримання особи.
11.09.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши клопотання та долучені до нього копії з матеріалів кримінального провадження, беручи до увагу ранню стадію досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що наявні фактичні обставини та відомості, які б могли свідчити про те, що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке пов`язане з незаконним проникненням до житлового приміщення.
Разом з тим, слідчий суддя вважає такими, що заслуговують на увагу доводи захисника ОСОБА_5 про те, що органом досудового розслідування не наведено конкретний перелік речей, замах на викрадення яких, за версією органу досудового розслідування, здійснив підозрюваний ОСОБА_6 з огляду на наступне.
Зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_6 вбачається, що він підозрюється у замаху на викрадення грошових коштів та будь-якого іншого цінного майна, яке належало власниці квартири ОСОБА_8 , яка померла.
Водночас, згідно протоколу обшуку від 11.09.2021 року в квартирі АДРЕСА_3 було виявлено і вилучено, окрім особистих документів колишньої власниці, банківську картку "Приватбанк", сім-картку (а саме тримач від сім-карти), в`язку ключів в кількості 3 штуки, один ключ окремо, чорну сумку, в якій знаходилась викрутка, врізний замок (замкова система), стрижень до замка. Будь-які інші речі в сумці знайдені не були, належність вказаної сумки підозрюваному останній заперечував.
Згідно протоколу затримання від 11.09.2021 року у затриманого ОСОБА_6 будь-які цінні речі знайдені та вилучені не були, окрім власного взуття та одягу.
З протоколу допиту потерпілої ОСОБА_13 , який був проведений 11.09.2021 року о 12 год 35 хв., слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_13 11.09.2021 року близько 09 год. 54 хв. зателефонували працівники поліції, які повідомили, що в квартиру покійної сестри проникли злодії, прибувши в квартиру вона виявила, що обставновка в квартирі порушена, в квартирі не було виявлено фотоапарата марки "UFO", постільної білизни та рушників, які знаходились на дивані. Крім того, в кишені халату сестри потерпіла виявила грошові кошти в сумі 500,00 грн. В квартирі останній раз потерпіла була 10.09.2021 року.
Разом з тим, в ході огляду місця події, під час проведення обшуку в квартирі, особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_6 не були виявлені речі, на які вказала потерпіла, які відсутні в квартирі.
Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що в матеріалах клопотання відсутнє посилання на розмір матеріального збитку, заподіяного потерпілій.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведений ризик, на який вона посилається, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, з матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, на даний час в Корольовському районному суді м. Житомира на розгляді перебуває обвинувальний акт, згідно якого ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України.

В той же час, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування з огляду на наступне.

Згідно матеріалів клопотання, як зазначено вище, на розгляді в Корольовському районному суді м. Житомира перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 , в межах якого на стадії судового розгляду стосовно обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, що підтверджується ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 20.11.2018 року.

Прокурором не доведено, що протягом дії вказаного вище запобіжного заходу ОСОБА_6 не виконував його умови, ухилявся від явки до суду або переховувався.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Запобіжний захід, в тому числі у вигляді тримання під вартою, є засобом для забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного під час проведення досудового розслідування та судового провадження, а не мірою відповідальності за скоєне, а тому тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, можливе притягнення до кримінальної відповідальності, не можуть бути домінуючим критерієм для обрання запобіжного заходу.
Аналогічна правова позиція висловлена в рішенні Європейського суду з прав людини Мамедов проти Росії від 01.06.2006 року, відповідно до якого посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що обвинувачений переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини, є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Зі змісту рішення Європейського суду з прав людини Клішин проти України від 23.02.2012 року вбачається, що підстави для тримання під вартою мають бути підтверджені фактами.
В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 року № 511-550/0/4-13 "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України" слідчим суддям нижчих інстанцій надано роз`яснення, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний, серед іншого, зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про обрання та/або продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою у багатьох випадках навіть не розглядалася.

При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним проникненням до житлового приміщення, заслуговує на увагу і та обставина, що згідно повідомлення про підозру ОСОБА_6 інкрімінується лише замах на вчинення злочину, а кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 357 КК України належить до кримінального проступку, беручи до уваги обставини, за яких відбувались події, особу підозрюваного, наявність в нього постійного місця проживання, доведеність прокурором ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурором на підставі документів, долучених до клопотання, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленому ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до приписів ч. 4 ст. 194 КПК України для досягнення мети застосування запобіжного заходу, яка вказана у ст. 177 КПК України, тобто забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою.
З огляду на встановлені під час розгляду клопотання та викладені вище обставини, слідчий суддя вважає за доцільне обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання цілодобово без застосуванням електронних засобів контролю.
Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.
На думку слідчого судді вказаний запобіжний захід та покладені на ОСОБА_6 обов`язки зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та зневілюють ризик, доведений прокурором, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Беручи до уваги встановлені обставини, слідчий суддя забороняє підозрюваному залишати фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
Керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 183, 194, 196, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задоволити частково.
Відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю.

Заборонити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,залишати цілодобово місце проживання за адресою АДРЕСА_1 строком на 60 днів до 11.11.2021 року (включно).
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1. прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2. уникати від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 , зі свідками чи потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії ухвали до 11.11.2021 року.

По закінченню даного строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 КПК України зобов`язати уповноважених працівників органів Національної поліції доставити підозрюваного ОСОБА_6 до місця проживання АДРЕСА_1 де звільнити останнього з-під варти.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 17.09.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1