У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 вересня 2021 року,

за участю представника особи, в інтересах якої подана скарга,
адвоката ОСОБА_7 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 , поданої в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_6 в заяві від 02.07.2021 в цілому не погоджується з проведеними слідчими та процесуальними діями, виконаними службовою особою органу досудового розслідування в рамках відповідного кримінального провадження, а також вказана заява не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення наведеною особою саме кримінального правопорушення, а відтак, на переконання слідчого судді, відсутні правові підстави для задоволення скарги адвоката ОСОБА_5 , поданої в інтересах ОСОБА_6 .
Водночас, слідчий суддя в ухвалі вказав, що згідно положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання відповідними сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а, отже, слідчий суддя позбавлений можливості за власної ініціативи здійснювати перевірку викладених у скарзі обставин шляхом застосування відповідних правових процедур, оскільки це буде мати наслідком порушення згаданого принципу та формування у сторін кримінального провадження уявлення про упередженість та схильність до однієї зі сторін.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження, який пропущений з поважних причин у зв?язку з тим, що він не був присутній при оголошенні судового рішення 08.09.2021, а оскаржувана ухвала була ним отримана лише 26.09.2021, саму ж ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.09.2021 скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити його скаргу.
Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, адвокат ОСОБА_5 вказує, що висновки слідчого судді щодо відсутності у заяві про вчинення злочину конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення детективом саме кримінального правопорушення - не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, оскільки не підтверджуються доказами, дослідженими під час судового розгляду, що, у відповідності до ст. 409 КПК України, є підставою для скасування оскаржуваного рішення.
При цьому, адвокат ОСОБА_5 звертає увагу, що хибні висновки слідчого судді призвели до істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення про задоволення скарги адвоката ОСОБА_5 .

Державне бюро розслідувань про дату, час та місце розгляду провадження повідомлене у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, неявка посадової особи//особи з процесуальним статусом Державного бюро розслідувань у судове засідання не перешкоджає розгляду провадження.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення представника особи в інтересах якої подана скарга - адвоката ОСОБА_7 на задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та апеляційних вимог у повному обсязі, дослідивши матеріали судового провадження за скаргою, обговоривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та доводи апеляційної скарги з додатками, колегія суддів дійшла наступного.

Як указують приписи п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п?яти днів з дня її проголошення.
У разі, якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження суд апеляційної інстанції за заявою особи, яка її подала, вирішує питання про поновлення цього строку, що випливає з норми п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З матеріалів провадження за скаргою видно, що в судовому засіданні в суді першої інстанції, яке відбулося 08.09.2021, коли і було ухвалено оскаржуване рішення, був присутній представник особи, в інтересах якої подана скарга, - адвокат ОСОБА_5 , але відповідно до журналу судового засідання від 08.09.2021 відсутній запис про вихід суду з нарадчої кімнати та проголошення судового рішення, що перешкоджає суду апеляційної інстанції зробити висновок щодо оголошення ухвали і присутності при цьому адвоката ОСОБА_5 (а.п. 23), чи відсутності фіксування судового провадження за допомогою технічних засобів, у порядку ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі відсутності адвоката ОСОБА_5 .

Водночас, звертає на себе увагу і те, що журнал судового засідання від 08.09.2021 підписаний секретарем судового засідання ОСОБА_8 , а у судовому рішенні вказане прізвище секретаря - ОСОБА_9 .

Як далі слідує з матеріалів провадження за скаргою, згідно супровідного листа від 16.09.2021, адвокату ОСОБА_5 була направлена копія ухвали слідчого судді від 08.09.2021, однак, в матеріалах провадження відсутній реєстр на відправку кореспонденції щодо досліджуваного судового рішення, а тому слід прийняти дату отримання адвокатом ОСОБА_5 ухвали - 26.09.2021, за відсутності інших відомостей в матеріалах провадження.

Отже, оскільки після отримання копії ухвали 26.09.2021 адвокат ОСОБА_5 її оскаржив - 27.09.2021 (а.п. 40, 41), колегія суддів вважає за можливе поновити адвокату ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді за скаргою в інтересах останнього.

Главою 26 КПК України чітко визначено та регламентовано порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого//детектива, дізнавача, прокурора на досудовому провадженні.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як видно зі змісту скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , він оскаржив до слідчого судді бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 02.07.2021 про вчинення детективом НАБУ ОСОБА_10 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України, під час проведення обшуку у кримінальному провадженні № 620 200 000 000 009 96 від 15.12.2020.

Слідчий суддя, у свою чергу, проаналізувавши положення ст. 214 КПК України у взаємозв?язку з ч. 1 ст. 2 КК України, дійшов висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Водночас, як указують приписи ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, як свідчить ч. 2 вказаної норми процесуального закону.

Згідно ч. 3 ст. 214 КПК України, здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення - не допускається.

На підставі ч. 4 цих положень процесуального закону, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Системний аналіз цих положень ст. 214 КПК України вказує на те, що, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то орган досудового розслідування при здійсненні ним своїх повноважень, зобов`язаний здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення (злочин//проступок), які особа надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, навіть за умов, що за результатами досудового розслідування буде прийнято рішення про закриття кримінального провадження з підстав, визначених ст. 284 КПК України.

У свою чергу, на етапі прийняття слідчим, дізнавачем, прокурором заяви про вчинене кримінальне правопорушення у порядку ст. 214 КПК України, слідчий суддя не наділений повноваженнями давати оцінку змісту заяви, у тому числі на предмет наявності//відсутності у ній відомостей про кримінальне правопорушення з апелюванням на цьому етапі до положень ст. 2 КК України щодо завдань кримінального провадження, на що фактично послався в ухвалі і слідчий суддя, вказавши, що, згідно положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання відповідними сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а, отже, слідчий суддя позбавлений можливості з власної ініціативи здійснювати перевірку викладених у скарзі обставин шляхом застосування відповідних правових процедур, оскільки це буде мати наслідком порушення згаданого принципу та формування у сторін кримінального провадження уявлення про упередженість та схильність до однієї з сторін - проте, водночас, слідчий суддя, дослідивши заяву ОСОБА_6 від 02.07.2021 про вчинене кримінальне правопорушення, проаналізувавши її зміст, дійшов висновку, що він у цілому не погоджується з проведеними слідчими і процесуальними діями, виконаними службовою особою органу досудового розслідування в рамках відповідного кримінального провадження, а згадана заява не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення наведеною особою саме кримінального правопорушення, а відтак і відсутні правові підстави для задоволення скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 .

Таким чином, на переконання колегії суддів, слідчий суддя допустив такі протиріччя//суперечності, з яких не випливає висновок про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_6 від 02.07.2021 про вчинене кримінальне правопорушення, а тому ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.09.2021 у безспірному порядку підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції.

За наведеним, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити та поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 вересня 2021 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 вересня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3