Дата документу 01.12.2021 Справа № 334/6836/21
запорізький апеляційний суд
Провадження № 11-сс/807/950/21Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1
Єдиний унікальний №334/6836/21Суддя-доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року м.Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду у складі

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 15 вересня 2021 року про відмову у задоволенні скарги, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 15 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

На вказану ухвалу слідчого судді ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати та зобов`язати слідчого Дніпровського ВП внести відомості до ЄРДР за ч.1 ст.146 КК та розпочати досудове розслідування.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою в якій просив зобов`язати посадових осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.146 КК.

Свої вимоги заявник мотивував тим, що 20 серпня 2021 року через те, що йому стало зле його карета швидкої допомоги доставила до 9-ї міської лікарні. Його негайно поклали до стаціонару на 5-й поверх в інфекційне відділення. Коли він захотів ознайомитися зі своєї історії хвороби завідувач відділення йому заборонила, сказавши що це неможливо, тільки з дозволу прокурора, він заперечив, що завідувач відділення порушує його права та закон України, а саме ч.1 ст.285 Конституції України.

Після цієї ситуації до нього упереджено ставився персонал цієї лікарні. Коли знущання стали нестерпними він вирішив 21 серпня 2021 року покинути лікарню. Але санітарка його не випускала з лікарні. Він викликав поліцію через 102. По приїзду поліції його було звільнено.

Після всіх цих подій ним було написано заяву до поліції про незаконне позбавлення волі та незаконне утримання, ч.1 ст.146 КК «Незаконне позбавлення волі або викрадення людини».

До сьогоднішнього дня його заява не внесена до ЄРДР, тому бездіяльність вказаної посадової особи є незаконною.

Слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_6 не містить даних, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, підстави для внесення відомостей, викладених у його заяві до ЄРДР відсутні.

Таке рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним та обґрунтованим з огляду на таке.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування регламентовано Главою 26 КПК.
Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржені такі рішення, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до положень частини першої ст.214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Зміст зазначеної статті містить конкретне та однозначне положення для регулювання певних процесуальних відносин, а саме дій слідчого, прокурора на початку досудового розслідування після подання особою заяви про повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, які вони зобов`язані зробити - невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 4 статті 214 КПК визначено, що слідчий прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Відповідно до п.1.2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Так, частиною 5 статті 214 КПК визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Отже, сама норма кримінального процесуального закону опосередковано містить вимогу наявності у заяві, повідомленні відомостей про кримінальне правопорушення, а саме наявність ознак кримінального правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.
Колегія суддів зазначає, що певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов правильного висновку, що заява ОСОБА_6 від 22.08.2021 не містить саме фактичні данні, які вказують на ознаки складу злочину, передбаченого ч.1 ст.146 КК, ніби то вчиненого медичним персоналом КНП «Міська лікарня №9» Запорізької міської ради. Тому правових підстав для зобов`язання слідчого внести відомості до ЄРДР відсутні.
Колегія суддів дійшла переконання, що аналіз положень статті 214 КПК дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.
Крім того, колегія суддів зазначає, що розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.
Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.407, 422 КПК, колегія суддів

УХВАЛИЛА
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 15 вересня 2021 року про відмову у задоволенні скарги, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяСуддяСуддя
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4