печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 жовтня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001396 від 30.07.2020,

ВСТАНОВИВ:
19.10.2021 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу організації процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001396 від 30.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України, а саме на:

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, земельна ділянка 42, опис: земельна ділянка;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31898649, розміщений за адресою: м. Київ, площа Контрактова, будинок 10, опис: нежила будівля (літ.В), загальною площею: 438,70 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32389247, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 28, опис: об`єкти нерухомого майна (Труханів острів), загальною площею: 2 382,00 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32135563, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, будинок 4а, опис: пункт прокату (літ.А), загальною площею: 553,80 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 16 літера А, опис: нежитлова гр.прим. № 1, загальною площею: 777,30 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 18, опис: нежилі будівлі та споруди, загальною площею: 4 065,30 м.кв, які перебувають у незаконному володінні та користуванні ОБ`ЄДНАННЯ ПРОФСПІЛОК, ОРГАНІЗАЦІЙ ПРОФСПІЛОК У М.КИЄВІ "КИЇВСЬКА МІСЬКА РАДА ПРОФСПІЛОК" (ідентифікаційний код 02670408).

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у його відсутність.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001396 від 30.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України.

Обгрунтовуючи матеріали клопотання прокурор зазначив наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно Закону України «Про підприємства, установи та організації союзного підпорядкування, що розташовані на території України» та інших діючих нормативно-правових актів України (Української РСР) службовими особами Федерації професійних спілок України їх членських організацій та інших суб`єктів господарської діяльності привласнено ряд об`єктів нерухомого майна державної власності в особливо великих розмірах.

Слідчий вказує, що на даний час законодавчо не визначено суб`єктів права власності майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР в тому числі таким власником не визнається створена 28.01.1993 Федерація професійних спілок України.

В той же час, серед майна, яким на теперішній час володіє Федерація профспілок України, є майно загальносоюзних профспілкових організацій колишнього Союзу РСР, розташованого на території України (колишньої Української республіканської ради профспілок).

Оскільки питання щодо суб`єктів права власності зазначеного майна на законодавчому рівні не врегульовано, майно колишніх профспілкових організацій на даний час залишається державною власністю, а тому правові підстави для розпорядження Федерацією профспілок України майном загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР (реєстрації за собою, продажу, передачі до статутних фондів господарських товариств, відчуження у будь-який інший спосіб) відсутні.

Відповідно до положень Указу Президії Верховної Ради України №1452-XII від 30.08.1991 «Про передачу підприємств, установ та організацій союзного підпорядкування, розташованих на території України, у власність держави», Закону України «Про підприємства, установи та організації союзного підпорядкування, розташовані на території України» та Постанови Верховної Ради України № 3943-ХІІ від 04.02.94 «Про майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР», Постанови Верховної Ради України № 2268-ХІІ від 10.04.92 «Про майнові комплекси та фінансові ресурси громадських організацій колишнього Союзу РСР, розташовані на території України» майно громадських організацій колишнього Союзу РСР, розташоване на території України, що перебувало у віданні Української республіканської ради профспілок, є державною власністю та до визначення правонаступників загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР передано тимчасово Фонду державного майна України (постанова ВСУ № 5028/12/106/2011 від 29.04.2015);».

08.10.2021 відповідною постановою слідчого, наступні об`єкти:

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, земельна ділянка 42, опис: земельна ділянка;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31898649, розміщений за адресою: м. Київ, площа Контрактова, будинок 10, опис: нежила будівля (літ.В), загальною площею: 438,70 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32389247, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 28, опис: об`єкти нерухомого майна (Труханів острів), загальною площею: 2 382,00 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32135563, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, будинок 4а, опис: пункт прокату (літ.А), загальною площею: 553,80 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 16 літера А, опис: нежитлова гр.прим. № 1, загальною площею: 777,30 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 18, опис: нежилі будівлі та споруди, загальною площею: 4 065,30 м.кв, які перебувають у незаконному володінні та користуванні ОБ`ЄДНАННЯ ПРОФСПІЛОК, ОРГАНІЗАЦІЙ ПРОФСПІЛОК У М.КИЄВІ "КИЇВСЬКА МІСЬКА РАДА ПРОФСПІЛОК" (ідентифікаційний код 02670408).

Згідно допиту заступника начальника управління з питань розпорядження державним майном- начальника відділу відчуження та списання об`єктів державної власності Департаменту оренди та розпорядження державним майном Фонду державного майна України «майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР, яке розташоване на території України, варто зазначити, що відповідно до вимог чинного законодавства станом на сьогодні майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР, розташоване на території України, є загальнодержавною власністю.

З клопотання вбачається, що не зважаючи на зазначене, зокрема Федерацією професійних спілок (суб`єктами господарювання, створеними за її участю) було відчужено (вибуло) державне майно на користь інших юридичних (приватних) осіб.

При цьому, враховуючи, що у власність профспілкам це майно не надавалося, то права самостійного розпорядження цим майном щодо зміни його форми власності Укрпрофрада та її правонаступник Федерація незалежних профспілок не мала.

Слідчий вказує, що з огляду на перелічені в клопотанні нормативно правові акти, Федерація професійних спілок України () взагалі не мала права набувати перелічені об`єкти нерухомого майна у власність, тим більше, відчужувати їх на користь третіх осіб.

У зв`язку з вищезазначеним в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", п. 50, Series А N 98).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, слідчим суддею встановлено, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а тому за викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно заборонивши суб`єктам державної реєстрації (нотаріусам, державним реєстраторам прав на нерухоме майно і органам державної реєстрації прав), суб`єктам державної реєстрації визначених приписами Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вчиняти будь-які реєстраційні та нотаріальні дії в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Державному реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо внесення записів пов`язаних з зміною власника, іпотекодержателя, інших записів пов`язаних з відступлення права вимоги за договорами забезпечення, а також заборонивши розпорядження та користування щодо наступних об`єктів нерухомого майна:

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, земельна ділянка 42, опис: земельна ділянка;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31898649, розміщений за адресою: м. Київ, площа Контрактова, будинок 10, опис: нежила будівля (літ.В), загальною площею: 438,70 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32389247, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 28, опис: об`єкти нерухомого майна (Труханів острів), загальною площею: 2 382,00 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 32135563, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Труханівська, будинок 4а, опис: пункт прокату (літ.А), загальною площею: 553,80 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 16 літера А, опис: нежитлова гр.прим. № 1, загальною площею: 777,30 м.кв.;

- реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, розміщений за адресою: м. Київ, Паркова дорога, будинок 18, опис: нежилі будівлі та споруди, загальною площею: 4 065,30 м.кв, які перебувають у незаконному володінні та користуванні ОБ`ЄДНАННЯ ПРОФСПІЛОК, ОРГАНІЗАЦІЙ ПРОФСПІЛОК У М.КИЄВІ "КИЇВСЬКА МІСЬКА РАДА ПРОФСПІЛОК" (ідентифікаційний код 02670408).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1