Справа № 991/8260/21
Провадження 1-кс/991/8383/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 грудня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 ,

(далі по тексту - слідчий суддя чи суд),

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника скаржника адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши скаргу керівника Громадської організації «Захисник громадських прав» ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
07.12.2021 до ВАКС надійшла скарга керівника Громадської організації (ГО) «Захисник громадських прав» ОСОБА_4 (далі скаржник) на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, в якій скаржник просить: 1) прийняти скаргу до розгляду; 2) визнати протиправною бездіяльність посадових осіб НАБУ щодо невнесення відомостей, викладених в заяві скаржника про вчинені кримінальні правопорушення, до ЄРДР; 3) зобов`язати посадових осіб НАБУ відповідно до вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) внести до ЄРДР відповідні дані за заявою від 24.11.2021 та розпочати досудове розслідування.

Судовий розгляд такої скарги було призначено на 09.12.2021 з відкладенням внаслідок неприбуття скаржника на 15.12.2021.

2. Короткий виклад скарги та позицій сторін судового провадження.
Скаржник стверджує, що 24.11.2021 він звернувся до НАБУ із заявою про обставини, які вказували на вчинення посадовими особами юридичної особи приватного права та службовими особами Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Служби безпеки України, Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України», Національної поліції України та інших покупців продукції Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-впроваджувальна фірма «Криптон» на вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 2 статті 210, частиною 4 статті 368, частиною 4 статті 369 Кримінального кодексу України (далі - КК.), та що станом на 06.12.2021 жодної відповіді на зазначену заяву (повідомлення) про вчинені кримінальні правопорушення не отримано, також не отримано, як передбачено в статті 214 КПК, документів про внесення відомостей до ЄРДР.

До скарги додавались: копія заяви (повідомлення) від 24.11.2021 про кримінальні правопорушення, передбачені частиною 5 статті 191, частиною 2 статті 210, частиною 4 статті 368, частиною 4 статті 369 КК; копії доказів направлення відповідної заяви поштовим відправленням (фіскальний чек, опис вкладення у цінний лист, поштової накладної) на адресу НАБУ; відомості УДППЗ «Укрпошта» про відстеження поштового відправлення №560; роздрукування безкоштовного запиту до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо ГО «Захисник громадських прав»; копія скарги на бездіяльність посадових осіб НАБУ.

У судовому засіданні 15.12.2021 представник скаржника ОСОБА_3 підтримав подану скаргу і просив її задовольнити.

Представник НАБУ в судове засідання 15.12.2021 не прибув, проте до ВАКС надійшло пояснення детектива Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_5 щодо надання відповіді ОСОБА_4 про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, в якому повідомлялось таке:

1) до НАБУ надійшло звернення ОСОБА_4 (вх. № 204/1684-01-юо від 25.11.2021) без зазначення дати його складання щодо можливих протиправних дій посадових осіб Державної служби спеціального звязку та захисту інформації України, Служби безпеки України, Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України» та ТОВ НВФ «Криптон» при здійсненні закупівель засобів звязку спеціального призначення захищеного ІР-телефону «Пролісок» АЮМА.465129.001-00.22 (далі виріб «Пролісок»);

2) 13.12.2021 ОСОБА_4 надано відповідь про те, що в його зверненні до НАБУ (вх. № 204/1684-01-юо від 25.11.2021) не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності детективів НАБУ та початок інформаційно-аналітичної роботи з метою перевірки інформації, викладеної у зверненні ОСОБА_4 , за результатами якої може бути прийнято рішення про внесення відомостей жо ЄРДР та початок досудового розслідування.

Тому детектив просив відмовити ОСОБА_4 у задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

3. Обгрунтування позиції суду.
3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а за частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт (суспільні відносини, предмет, потерпілий); 2) об`єктивна сторона (саме діяння; злочинні наслідки; причиновий зв`язок між діянням і наслідками; місце; час; спосіб; обстановка; знаряддя; засоби вчинення; 3) cуб`єкт (фізична особа; осудність; вік кримінальної відповідальності; ознаки спеціального суб`єкта); 4) суб`єктивна сторона (вина; мотив; мета; емоційний стан). Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

За правовим висновком, наведеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».
Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

3.3. Скаржник в заяві від 24.11.2021 до НАБУ зазначив таке: «основним видом господарської діяльності ТОВ Науково - впроваджувальна фірма «Криптон» () за КВЕД є діяльність з кодом 72.19 «Дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук», та відповідно до інформації, яка знаходиться у відкритому доступі на офіційному веб-сайті ДП «Прозорро» таке підприємство впродовж 2020-2021 років як виробником засобів зв`язку спеціального призначення захищеного ІР-телефону «Пролісок» АЮМА.465129.001-00.22, -:укладалась низка договорів щодо закупівлі товарів Головним управлінням урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України; Департаментом забезпечення Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України; військовою частиною НОМЕР_1 ; Департаментом забезпечення Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України; Головним управлінням Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях; Головним управлінням урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України; Державною установою «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України». Таким чином, в період з вересня 2020 року по серпень 2021 року одна й та сама одиниця продукції, яка виробляється ТОВ НВФ «Криптон» продавалася за різними цінами в діапазоні від 49 925,40 гривень до 67 475,96 гривень за одиницю. Отже, з відкритих в публічному доступі даних вбачається, що ТОВ НВФ «Криптон» в межах 12 (дванадцяти) місяців здійснювався збут продукції за цінами, що варіювалися в діапазоні 25%. При цьому, всі публічні закупівлі, не тільки ті, які перераховані вище, а й всі інші за участю ТОВ НВФ «Криптон» відбувалися за спрощеною процедурою (шляхом проведення переговорів), будь-яка інформація щодо діючих в такому Товаристві Регламентів/Положень про цінову політику відсутня. В той же час, відсутність будь-якого контролю за визначенням рівня ціни на прикладі одного виду продукції ТОВ НВФ «Криптон», дає громадській організації підстави стверджувати про те, що при проведенні як вищезазначених процедур закупівлі товарів та послуг ТОВ НВФ «Криптон» державними органами мала місце корупційна складова. Зазначене також підтверджується і тим, що впродовж 2020-2021 року в засобах масової інформації було опубліковано цілу низку матеріалів журналістських розслідувань, розміщених у відкритому доступі».
На підставі наведеного вище скаржник стверджує, що посадовими особами як юридичної особи приватного права (ТОВ «НВФ «Кріптон») та службовими особами Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Служби безпеки України, Державної установи «Центр обслуговування підрозділів Національної поліції України», Національної поліції України та інших покупців продукції такого підприємства були вчиненні кримінальні правопорушення, передбачені частиною 5 статті 191, частиною 2 статті 210, частиною 4 статті 368; частиною 4 статті 369 КК.

До пояснення детектива НАБУ від 15.12.2021 додавалась відповідь ТОВ НВФ «Криптон» від 14.12.2021 на запит НАБУ від 13.12.2021, в якій повідомляється зокрема таке: «1) ТОВ НВФ «КРИПТОН» - це один із провідних вітчизняних виробників засобів криптографічного захисту інформації та спеціальних технічних засобів (апаратно-програмних комплексів радіомоніторингу (радіоконтролю) систем зв`язку УКХ, НВЧ діапазонів, системи звязку GSM). Технічні засоби виробництва підприємства використовуються в службовій діяльності державних структур України та іноземних держав, та мають відповідні експертні висновки та допуски до експлуатації; 2) закупівля виробів «Пролісок» в Україні здійснюється в інтересах державних замовників, формування ціни на вироби проводиться відповідно до вимог чинних керівних документів щодо формування рівня ціни на продукцію, яка постачається державним замовникам; 3) приймаючи до уваги, що ТОВ НВФ «КРИПТОН» виготовляє свою продукцію невеликими партіями (в залежності від потреб державних замовників), сума витрат, понесених на виготовлення одиниці продукції в конкретній партії, залежить від низки факторів (перерахованих у відповіді). ..на теперішній час здійснюються спроби рейдерського захоплення підприємства певною особою, його постійними спробами блокувати роботу підприємства у томучислі через звернення до правоохоронних органів, державних замовників, банків зі «спамовими» розсилкамми різного роду повідомлень з метою блокування роботи товариства, намагання руйнування ділової репутації нашого підприємства, продукція якого використовується в мережах урядового зв`язку, системі скритного управління військами, розвідувальними органами та спеціальними службами (у тому числі, в зоні проведення ООС)».
Статтею 189 Господарського кодексу України (ГКУ) визначено, що ціна в цьому кодексі (який визначає основні засади господарювання в Україні і регулює господарські відносини, що виникають у процесі організації та здійснення господарської діяльності між суб`єктами господарювання, а також між цими суб`єктами та іншими учасниками відносин у сфері господарювання) є вираженим у грошовій формі еквівалентом одиниці товару (продукції, робіт, послуг, матеріально-технічних ресурсів, майнових та немайнових прав), що підлягає продажу (реалізації), який повинен застосовуватися як тариф, розмір плати, ставки або збору, крім ставок і зборів, що використовуються в системі оподаткування. Ціна є істотною умовою господарського договору. Ціна зазначається в договорі у гривнях. Ціни у зовнішньоекономічних договорах (контрактах) можуть визначатися в іноземній валюті за згодою сторін. Суб`єкти господарювання використовують у своїй діяльності вільні та державні регульовані ціни.

Статтями 190, 191 ГКУ визначено, що вільні ціни визначаються на всі види продукції (робіт, послуг), за винятком тих, на які встановлено державні регульовані ціни. Вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб`єкта господарювання. Державні регульовані ціни запроваджуються Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, державними колегіальними органами та органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень у встановленому законодавством порядку. Державне регулювання цін здійснюється згідно із Законом України «Про ціни і ціноутворення». Державні регульовані ціни встановлюються на бланки документів, у тому числі суворого обліку, які використовуються органами виконавчої влади, іншими державними органами для оформлення результатів надання адміністративних послуг (крім власних бланків цих органів), відповідно до закону.

При цьому за статтею 192 ГКУ, політика ціноутворення, порядок встановлення та застосування цін, повноваження органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо встановлення та регулювання цін, а також контролю за цінами і ціноутворенням визначаються законом про ціни і ціноутворення, іншими законодавчими актами.

Статтею 10 Закону України «Про ціни і ціноутворення» від 21.06.2012 №5007-VI визначено, що суб`єкти господарювання під час провадження господарської діяльності використовують: вільні ціни; державні регульовані ціни. Ціни на товари, які призначені для реалізації на внутрішньому ринку України, установлюються виключно у валюті України, якщо інше не передбачено міжнародними угодами, ратифікованими Україною, та постановами Кабінету Міністрів України.
Згідно із статтею 11 Закону України «Про ціни і ціноутворення», вільні ціни встановлюються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін на всі товари, крім тих, щодо яких здійснюється державне регулювання цін., а за статтею 12 того ж Закону, державні регульовані ціни запроваджуються на товари, які справляють визначальний вплив на загальний рівень і динаміку цін, мають істотну соціальну значущість, а також на товари, що виробляються суб`єктами, які займають монопольне (домінуюче) становище на ринку. Державні регульовані ціни можуть запроваджуватися на товари суб`єктів господарювання, які порушують вимоги законодавства про захист економічної конкуренції. Державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації). Зміна рівня державних регульованих цін здійснюється в порядку і строки, що визначаються органами, які відповідно до цього Закону здійснюють державне регулювання цін. Зміна рівня державних регульованих цін може здійснюватися у зв`язку із зміною умов виробництва і продажу (реалізації) продукції, що не залежать від господарської діяльності суб`єкта господарювання. Кабінет Міністрів України, органи виконавчої влади, державні колегіальні органи та органи місцевого самоврядування під час встановлення державних регульованих цін на товари до складу таких цін обов`язково включають розмір їх інвестиційної складової частини.
З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що наведена скаржником в заяві про вчинені кримінальні правопорушення інформація про публічні закупівлі з сайту «Прозорро» та засобів масової інформації свідчить про здійснення суб`єктом господарювання - ТОВ «НВФ «Кріптон» - нормальної господарської діяльності щодо продажу власної продукції за вільними цінами та про відсутність підстав для обґрунтованих сумнівів у порушенні порядку ціноутворення.

3.4. Згідно із статтею 33-1 КПК ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті.

Частиною 5 статті 216 КПК визначено, що детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено:

- Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України;

- державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»;

- депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад;

- суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України;

- прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»;

- особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище;

- військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України;

- керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною першою статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

При цьому, згідно з частиною 1 статті 216 КПК «Підслідність», слідчі органів Національної поліції (НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Також, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 216 детективи органів Бюро економічної безпеки України (БЕБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини 3 цієї статті) та 364 КК, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України.

Тобто статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність органам НП, БЕБУ та НАБУ кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 210, 368, 369 КК, залежно від конкретного розміру предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди (встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення), що вимагає ретельного належного обґрунтування скаржником такого розміру, проте відсутнє у даному випадку.

Скаржником не надано жодних доказів належності осіб, щодо яких ним подана заява про вчинення кримінального правопорушення, до суб`єктів, перелік яких наведено в пункті 1 частини 5 статті 216 КПК, або відомостей про конкретний розмір предмета кримінальних правопорушень, зазначених в заяві, або завданої ними шкоди на час їх вчинення, в розмірі визначеному пунктом 2 частини 5 статті 216 КПК.

3.5. Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі та заяві про кримінальне правопорушення, слідчий суд вважає, що в таких відсутній виклад будь-яких вагомих обставин вчинення кримінальних правопорушень, а відтак скаржником не доведено обов`язок посадових осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про певні кримінальні правопорушення, та як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяви від 24.11.2021 про кримінальні правопорушення, й тому в задоволенні скарги належить відмовити.

Керуючись статтями 214, 216, 303-309, 372, 532 КПК суд,

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні скарги від 06.12.2021 керівника громадської організації «Захисник громадських прав» ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошений 20.12.2021 у приміщенні ВАКС.

Слідчий суддя ОСОБА_1