Справа № 362/6441/21
Провадження № 1-кс/362/1040/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисників - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 , погодженого із прокурором Васильківського відділу Обухівськогої окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000663 від 21.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженца міста Шахтарськ, Донецької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано наступним.

СВ відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000663 від 21.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 20.11.2021 року о 20 годин 10 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_7 та дві невстановлені, в ході проведення досудового розслідування особи чоловічої статі, перебували в громадському місці, а саме в приміщенні конференц-холу заміського готельно-паркового комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований адресою: АДРЕСА_2 , де знаходилися відвідувачі вказаного закладу. У цей час між ОСОБА_7 та одним із відвідувачів закладу ОСОБА_8 , на фоні раптово виниклих неприязних відносин почався словесний конфлікт, у зв`язку з чим адміністратором ОСОБА_9 вищевказаного закладу викликано охорону. По прибуттю працівників охорони, серед яких був і ОСОБА_10 , між ними та ОСОБА_7 почався грубий словесний конфлікт в ході якого ОСОБА_7 руками відштовхнув ОСОБА_10 , після чого останні, на пропозицію ОСОБА_7 , перемістилися на вулицю, а саме на ділянку біля вхідних дверей до закладу. У цей час у ОСОБА_7 та двох невстановлених в ході досудового розслідування осіб, виник прямий умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку.

Реалізуючи свій прямий умисел ОСОБА_7 , з мотиву явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки та моралі у суспільстві, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, не зважаючи на присутність інших громадян, які перебували на території готельно-паркового комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання наніс один удар правою рукою, зібраною в кулак в область обличчя ОСОБА_10 , а невстановлена, в ході досудового розслідування особа нанесла два удари руками, зібраними в кулаки в область обличчя потерпілого та в послідуючому ще один удар правою ногою в область ніг ОСОБА_10 , внаслідок чого останній втратив концентрацію та впав на бетонне покриття, а ОСОБА_7 в цей час наніс один удар правою ногою в область обличчя ОСОБА_10 .

У подальшому, продовжуючи вчиняти хуліганські дії ОСОБА_7 , із внутрішньої правої кишені куртки дістав предмет, зовні схожий на пістолет, який направив в напрямку ОСОБА_10 та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій і бажаючи їх настання, маючи на меті окрім порушення громадського порядку, спричинення тілесних ушкоджень останньому та таким чином здійснити в очах присутніх охоронників закладу демонстрацію власної переваги, бажаючи подавити можливий фізичний опір та вийти з конфліктної ситуації переможцем, здійснив не менше одного пострілу в бік ОСОБА_10 та влучив в область шиї останньому.

В подальшому, працівники охорони готельно-паркового комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ОСОБА_7 та дві невстановлені, в ході проведення досудового розслідування особи зайшли до приміщення конференц-холу вищевказаного закладу, де останні, продовжуючи вчиняти хуліганські дії, повалили ОСОБА_10 на підлогу та почали наносити хаотичні удари руками зібраними в кулаки та ногами в область голови та тулубу останнього.

Грубе порушення громадського порядку в діях ОСОБА_7 виразилось в ускладненні впорядкованих функціональних відносин, тобто в ускладненні забезпечення спокійної корисної діяльності, побуту і відпочинку людей, а саме відвідувачів магазину готельно-паркового комплексу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташований адресою: АДРЕСА_2 .

Явна неповага до суспільства в діях ОСОБА_7 виразилась у відкрито виражених діях, які були очевидні для нього та інших осіб, нехтуючи громадським порядком, елементарними правилами поведінки, моральності, добропорядності.

Особлива зухвалість в діях ОСОБА_7 виразилась в грубому порушенні громадського порядку, яка виражала явну неповагу до суспільства, що супроводжувалося демонстрацією зброї, здійсненні пострілів в бік людей, нанесенні тілесних ушкоджень ОСОБА_10 , в наслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритої рани інших частин шиї, забою грудної клітини, забою м`яких тканин голови та обличчя.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується: протоколом огляду місця події від 20.11.2021 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 , протоколом пред`явлення потерпілому ОСОБА_10 особи для впізнання за фотознімками від 22.11.2021 року, протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_10 від 22.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_11 особи для впізнання за фотознімками від 22.11.2021 року, протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_11 від 22.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_12 особи для впізнання за фотознімками від 22.11.2021 року, протоколом проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_12 від 22.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 21.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 21.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 21.11.2021 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 21.11.2021 року, відеозаписами з камер внутрішнього та зовнішнього відеоспостереження «EQUIDES CLUB» та іншими матеріалами кримінального провадження.

Перебуваючи на волі ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення застосування до нього суворої міри покарання, у разі визнання останнього винним у вчиненні інкримінованого злочину, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, існує ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, тобто існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши слідчого, який підтримав клопотання, прокурора, який просив обрати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, підозрюваного та його захисники, які просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СВ відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000663 від 21.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

01.12.2021 р. о 12 год. 07 хв. ОСОБА_7 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Матеріали зазначеного клопотання містять достатньо доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, при обранні щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу, суд, не вирішує наперед питання про його винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

З огляду на зазначене, вважаю, що наявний ризик переховування ОСОБА_7 від органів досудового розслідування та /або суду. Крім того, перебуваючи на волі, підозрюваний може незаконно впливати на безпосередніх свідків вчинення кримінального правопорушення, з метою зміни їх показів та подальшого уникнення від кримінальної відповідальності.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".

Оскільки інших достатніх та обґрунтованих підстав, крім тяжкості злочину, в клопотанні слідчого не зазначено і не доведено, слідчий суддя вважає, що викладені у клопотанні мотиви не можуть служити підставою для обрання відносно підозрюваного найбільш суворого виду запобіжного заходу - взяття під варту, з огляду на що, з урахуванням вищевикладених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що тримання підозрюваного під вартою є надмірним запобіжним заходом, який покликаний забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні, вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений в клопотанні, а саме особисте у вигляді застави із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ст. 182 КПК України передбачено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії», ухваленому Великою Палатою від 28 вересня 2010 року за № 12050/04, слід прийти до висновку, що вказаний розмір застави не є непропорційним, не порушує право на свободу та особисту недоторканість, передбачене ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободі відповідає положенням ч. 5 ст. 182 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя також вважає за необхідне покласти на нього певні обов`язки.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначити розмір застави, із врахуванням положень ч. 5 ст.182 КПК України, у виді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198480,00 гривень.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

- здати на зберігання, у разі наявності, слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на рахунок

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268119

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA0018661

Відповідно до положень ч.ч.3 і 8 ст.182, ч.5 ст.194 КПК України підозрюваному роз`яснити його обов`язки і наслідки їх невиконання, а саме - у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явитися за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду державного бюджету України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Васильківського відділу Обухівськогої окружної прокуратури ОСОБА_3 .

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1