Справа № 495/9217/21
№ провадження 1-кс/495/2696/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 листопада 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання старшого слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області 08.11.2021 року надійшло клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000483 від 06.11.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
05.11.2021 до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшов рапорт старшого інспектора СВП лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про те, що 05.11.2021 СВП Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області спільно з працівниками Чорноморського рибоохоронного патруля та військовослужбовцями оперативно розшукового відділу 1 загону Морської охорони, приблизно о 10:40 годині виявили факт незаконного зайняття рибним добувним промислом, який здійснював ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме знаходячись вздовж берегової лінії Чорного моря біля Будацької коси поруч з смт Сергіївка, Білгород-Дністровського району Одеської області за допомогою ліскових сіток незаконно виловив рибу та краби.

В ході огляду місця події, який проводився на території берегової лінії Чорного моря в смт Сергіївка Білгород-Дністровського району Одеської області було виявлено та вилучено сітку №1 довжиною 100 м., розміром вічка 32мм, висотою 1,3 м, сітку № 2 довжиною 100 м з вічком 36 мм, висотою 2 м, гумовий костюм зеленого кольору, краби в кількості 31 шт., камбала-глоса в кількості 22 шт., бичок в кількості 4 шт., лобань в кількості 2 шт.

Враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно, має суттєве значення для проведення подальшого об`єктивного, повного та неупередженого досудового розслідування, з метою збереження речових доказів та призначення та проведення відповідних судових експертиз дізнавач просив клопотання задовольнити.

Позиції сторін.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про накладення арешту на майно розглядається за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву у якій просив клопотання розглядати за його відсутності.

Мотивація суду.
Із матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування здійснюється у кримінальному провадженні № 0000483 від 06.11.2021 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пунктом 7 ч.2 ст.131 КПК України передбачено такий вид заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

Частиною другою ст.167 КПК України встановлюється, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 05.11.2021 на території берегової лінії Чорного моря в смт Сергіївка Білгород-Дністровського району Одеської області (геолокація 45,9794818; 30.3465581) було виявлено та вилучено сітку №1 довжиною 100 м., розміром вічка 32мм, висотою 1,3 м, сітку № 2 довжиною 100 м з вічком 36 мм, висотою 2 м, гумовий костюм зеленого кольору, краби в кількості 31 шт., камбала-глоса в кількості 22 шт., бичок в кількості 4 шт., лобань в кількості 2 шт. Постановою слідчого зазначене майно було визнано речовим доказом на підставі положень ч.1 ст.98 КПК України.

На виконання ч.1 ст.171 КПК України дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області 08.11.2021 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з метою збереження тих об`єктів які мають статус речового доказу, збереження таких речових доказів необхідне з самого початку встановлення їх наявності, для запобігання змінам, знищенню та відчуженню.

Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Частиною 2 ст.171 КПК України передбачено, що в клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст.170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої ст.170 КПК України.

В частині щодо можливості реалізації зазначених водних біоресурсів, слідчий суддя зазначає, що згідно з порядком «зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104, зберігання речових доказів, яке ускладнено, а саме речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, передаються письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Частиною 6, 7 ст.100 КПК України зазначено: вилучені об`єкти піддаються швидкому псуванню, та повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан; передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Відповідно до листа ГУ ДПС в Одеській області за №637/6/15-32-13-03-06 від 22.01.2021 ПП «Клест ЛТД» (Код ) внесено до Єдиного реєстру суб`єктів господарювання, які можуть здійснювати реалізацію безхазяйного майна та майна, що переходить у власність держави у 2021 році.

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, яке було надано в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000483 від 06.11.2021 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на: сітку №1, довжиною 100 м., розміром вічка 32мм, висотою 1,3 м; сітку № 2, довжиною 100 м з вічком 36 мм, висотою 2 м; гумовий костюм зеленого кольору; краби в кількості 31 шт.; камбала-глоса в кількості 22 шт.; бичок в кількості 4 шт.; лобань в кількості 2 шт.

Дозволити реалізацію водних біоресурсів, а саме: крабів в кількості 31 шт.; камбала-глоса в кількості 22 шт.; бичок в кількості 4 шт.; лобань в кількості 2 шт, які були вилучені під час огляду місця події 05.11.2021.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1