Провадження № 1-кс/643/4014/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000431 від 27.03.2020,-

В С Т А Н О В И В :

До Московського районного суду м. Харкова 17.09.2021 надійшло клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , у якому останній просить скасувати арешт, накладений 30.03.2020 слідчим суддею Московського районного суду м. Харкова у кримінальному провадженні №0000431 від 27.03.2020 на автомобіль Haval Great Wall, реєстраційний номер НОМЕР_2 Ф4, який належить військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України, у зв`язку з необхідністю списання пошкодженого автомобіля та відпала подальша потреба у продовженні арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя зазначає, що заявником до клопотання не надано ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 30.03.2020 про арешт майна, на яку послається заявник у своєму клопотанні, не надано інші докази, якими заявник обгрунтовує свої доводи, викладені у клопотанні, в тому числі, не надано докази які підтверджують право володіння/користування арештованим майном тощо, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Окрім того, будь яких доказів щодо того, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано до заяви також не додано.

При цьому, виходячи зі змісту клопотання, досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється слідчими СУ ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві.

Відповідно до Наказу «Про створення територіального управління ДБР розташованого у місті Полтаві» № 80 від 18.07.2018 місцезнаходження ТУ ДБР у м. Полтаві визначене за адресою: 36014, Полтавська обл., м. Полтава, вул. Соборності, буд. 37.

Таким чином, слідче управління територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Октябрського районного суду м. Полтави та поширює свою діяльність на Дніпропетровську, Полтавську, Сумську, Харківську області.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 13.05.2020 та 22.05.2020 у справах, відповідно, № 643/7208/20, провадження № 51-2272впс20; № 643/7615/20, провадження № 51-2436впс20; № 643/7609/20, провадження № 51-2437впс20.

Згідно ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зазначені правила застосовуються й при вирішенні питання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження, яким є арешт майна.

Отже, на думку слідчого судді, за правилами кримінального процесуального законодавства, заявник має право звертатись з клопотаннями та заявами до Октябрського районного суду м. Полтави за місцезнаходженням юридичної особи - СУ ТУ ДБР.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

Беручи до уваги, що заява про зняття арешту з майна подана без додержання вимог ст. 171-174 КПК України, враховуючи загальні засади кримінального провадження, зокрема: законність; рівність перед законом і судом; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання заявнику.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000431 від 27.03.2020 - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до Октябрського районного суду м. Полтави в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1