У Х В А Л А
26 липня 2021 року суддя-доповідач - суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_1 , отримавши заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд вироку//ухвали Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2018 року за нововиявленими обставинами, -
В С Т А Н О В И Л А:
23.07.2021 до Київського апеляційного суду від засудженого ОСОБА_2 надійшла заява про перегляд вироку//ухвали Апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 за нововиявленими обставинами, яка передана судді-доповідачу 26.07.2021.
Вирішуючи питання пов?язані з відкриттям кримінального провадження за нововиявленими обставинами за заявою засудженого ОСОБА_2 , слід вказати наступне.
Вироком Оболонського районного суду м. Києва від 20.02.2018 ОСОБА_2 засуджений за п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України у виді довічного позбавлення волі; за ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 7 ч. 2 ст.115 КК України у виді позбавлення волі на строк 9 років та на підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів, шляхом поглинання менш сурового покарання більш суворим, остаточно призначено покарання у виді довічного позбавлення волі.

Ухвалено стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 38.428,00 грн. в рахунок відшкодування завданих матеріальних збитків та 2.000.000,00 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди.

У провадженні вирішена доля речових доказів та стягнуто процесуальні витрати.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 вирок Оболонського суду м. Києва від 20.02.2018 стосовно ОСОБА_2 залишено без змін, а його апеляційну скаргу - без задоволення.

Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18.02.2020 вирок Оболонського районного суду м. Києва від 20.02.2018 та ухвала Апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 стосовно ОСОБА_2 залишені без змін, а його касаційна скарга - без задоволення.

В заяві про перегляд судового рішення Апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018, на яке засуджений ОСОБА_2 послався як на вирок, хоча це є ухвала, він вказує, що нововиявленою обставиною, на його переконання, є відповідь голови Київського апеляційного суду, яка надійшла в установу відбування покарання 13.07.2021, що в матеріалах особової справи судді ОСОБА_4 , під головуванням якого 04.07.2018 постановлена ухвала судом апеляційної інстанції, відсутні відомості щодо складанням ним Присяги судді, а тому він вважає, що судове рішення ухвалене незаконним складом суду, у зв?язку з чим просить його скасувати та постановити нове рішення легітимним складом суду після процедури повного нового розгляду його справи, згідно норм ч. 1 ст. 466 КПК України.

Указом Президента України № 452/2017 від 29.12.2017 Про ліквідацію апеляційних судів та утворення апеляційних судів в апеляційних округах ліквідовано Апеляційний суд міста Києва та Апеляційний суд Київської області і утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

Приписами ч. 6 ст. 147 Закону України Про судоустрій і статус суддів регламентовано, що у разі ліквідації суду, що здійснює правосуддя на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці (відповідних адміністративно- територіальних одиниць), та утворення нового суду, який забезпечує здійснення правосуддя на цій території, суд, що ліквідується, припиняє здійснення правосуддя з дня опублікування в газеті Голос України повідомлення голови новоутвореного суду про початок роботи новоутвореного суду.

Згідно опублікованого в газеті Голос України № 185 (6940) повідомлення, Київський апеляційний суд розпочав свою роботу 03.10.2018.

Отже, заява засудженого ОСОБА_2 про перегляд ухвали Апеляційного суду міста Києва від 04.07.2018 щодо нього підлягає розгляду Київським апеляційним судом.

Порядок здійснення провадження за нововиявленими обставинами врегульовано Главою 34 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті, зокрема за нововиявленими обставинами.

Згідно норми ч. 1 ст. 460 КПК України, засуджений ОСОБА_2 має право подати заяву про перегляд судового рішення суду апеляційної інстанції, яке набрало законної сили, що ухвалене щодо нього.

Як указують приписи ч. 2 ст. 459 КПК України, нововиявленими обставинами визнаються:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 462 КПК України, в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються: обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду та обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.

Системне тлумачення положень ст.ст. 459, 462, 91 КПК України вказує на те, що перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень, що має місце у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій виявлені обставини, які мають такі ознаки:
1) вони об?єктивно існували на момент ухвалення відповідних судових рішень, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами, під час судового провадження, і стали відомі вже після ухвалення відповідного судового рішення;
2) вони знаходяться в органічному зв?язку з елементами предмета доказування в кримінальному провадженні, тобто вони можуть мати значення для оцінки або безпосередньо обставин, які підлягають доказуванню, або доказів, покладених в основу судового рішення;
3) вони мають істотне значення, оскільки самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Необхідним при цьому є дотримання принципу юридичної визначеності, на чому неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, у справі Желтяков проти України від 09.06.2011 та Пономарьов проти України від 03.04.2008.
Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов?язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі.
Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Пунктом 12 розділу XV Перехідні положення Конституції України 1996 року визначено, що судді всіх судів в Україні, обрані чи призначені до дня набуття чинності цією Конституцією, продовжують здійснювати свої повноваження згідно з чинним законодавством до закінчення строку, на який вони обрані чи призначені.
Судді, повноваження яких закінчилися в день набуття чинності цією Конституцією, продовжують здійснювати свої повноваження протягом одного року.

Суддя Апеляційного суду міста Києва ОСОБА_4 , який брав участь у складі колегії суддів, що постановили ухвалу від 04.07.2018 стосовно ОСОБА_2 за наслідками перегляду вироку Оболонсьнського районного суду м. Києва за апеляційною скаргою обвинуваченого, був призначений//обраний на посаду судді до дня набуття чинності Конституцією України 1996 року, а отже, здійснював свої повноваження відповідно до вказаних вимог Конституції України, що не може ставити під сумнів його правомочність із здійснення правосуддя і не вказує на те, що ухвала постановлена незаконним складом суду та не є нововиявленою обставиною у змісті кримінального процесуального закону.

З огляду на наведене, підстав стверджувати про незаконність складу колегії суддів Апеляційного суду міста Києва, як про це зазначає засуджений ОСОБА_2 у своїй заяві, - відсутні, що знайшло своє відтворення і в рішеннях Верховного Суду у справах № 205/2942/17 від 27.05.2021, № 175/4663/17 від 20.04.2021, № 1-141/199 від 02.03.2021 та інших.

Інакших обставин, передбачених ч. 2 ст. 459 КПК України, всупереч вимогам ст. 462 КПК України, в заяві засудженого ОСОБА_2 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - не вказано.

А тому, за приписами ч. 3 ст. 464 КПК України, заява засудженого ОСОБА_2 , яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 КПК України, застосовуються правила ст. 429 КПК України, за якими заяву засудженого ОСОБА_2 необхідно залишити без руху та надати засудженому необхідний час для усунення недоліків заяви.

За викладеним, керуючись ст.ст. 429, 464 КПК України, -

У Х В А Л И Л А:

Заяву засудженого на ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 04 липня 2018 року стосовно ОСОБА_2 - залишити без руху.

Встановити засудженому строк для усунення недоліків заяви терміном в 7 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали направити засудженому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду ОСОБА_1