СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4161/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 червня 2021 року м. Київ
Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 , представник третьої особи: ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_6 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора,в якому останній просить з метою збереження речових доказів накласти арешт на тимчасово вилучене майно грошові кошти, які вилучені за результатами проведення обшуку 28.05.2021 офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ТОВ «ГОТЕЛЬ ГОЛОСІЇВСЬКИЙ» (код 3358529), а саме: 750 000 (сімсот п`ятдесят тисяч) гривень; 10 000 (десять тисяч) доларів США.

Обґрунтовуючи дане клопотання, прокурором зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, до складу якої входять ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені на даний момент особи,у період 2018-2021 років, діючи на території Київської області, м. Києва та інших областей України, створили/придбали ряд суб`єктів господарювання, без мети ведення фінансово-господарської діяльності, а з метою прикриття незаконної діяльності інших осіб (підприємств реального сектору економіки), яка полягає в пособництві щодо ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів в особливо великих розмірах, шляхом документального оформлення безтоварних операцій із вказаними підприємствами, що мають ознаки фіктивності, а також подальшої легалізації грошових коштів, отриманих злочинним шляхом.

Використовуючи реквізити створених підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, відкриваючи для забезпечення злочинної діяльності та в подальшому використовуючи банківські рахунки в банківських установах, зазначені особи отримують готівкові кошти, які передають представникам реального сектору економіки. Для прикриття незаконної діяльності формуються та реєструються видаткові та податкові накладні по відображенню фіктивних оборудок, тобто, до офіційних документів вносяться завідомо неправдиві дані про нібито проведенні фінансово-господарські операції. Тим самим створюються документи «прикриття», що в подальшому призводить до штучного завищення податкового кредиту з ПДВ та валових витрат суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, з метою умисного ухилення від сплати податків.

Так, в рамках розслідування кримінального провадження проаналізовано податкову звітність підприємства, яке підконтрольне вказаній групі осіб, а саме: ТОВ «ДАНБАР ГРУП» (; зареєстроване за адресою: Київська обл., м. Обухів, вул. Миру, буд. 9, офіс 218-А; перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Київській області; основний вид діяльності: будівництво житлових і нежитлових будівель). За результатами проведеного аналізу встановлено, що зазначене підприємство протягом 2020-2021 років відображає придбання значних обсягів побутової хімії, засобів особистої гігієни, товарів широкого вжитку, плівки поліетиленової, інструментів, сантехніки і т.д. на суму ПДВ понад 30 млн. грн. (загальна сума 180 млн. грн.), однак в подальшому відображає реалізацію вже інших за номенклатурою ТМЦ, а саме виконання будівельно-монтажних робіт (послуг з технічного обслуговування систем вентиляції та кондиціювання, послуги з технічного обслуговування дверних систем, вивісок та фрамуг, ремонтно-оздоблювальних робіт, послуг з технічного обслуговування систем водопостачання, каналізаційних систем та фонтанів).
Дана інформація підтверджується висновками економічного дослідження за № 30/04/21-2 від 30.04.2021 згідно яких встановлено, що ТОВ «ДАНБАР ГРУП» при здійсненні фінансово-господарських взаємовідносин із ТОВ «ВІТА ВЕРІТАС» (), ухилилось від сплати податків на загальну суму 56,7 млн грн.
Крім того, з метою прикриття незаконної діяльності та створення видимості здійснення операцій в податковій звітності, представники ТОВ «ДАНБАР ГРУП» відображають нарахування заробітної плати нібито працівникам вказаного товариства. Однак, допитані як свідки дані особи, а саме ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_11 (РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_12 (РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_13 (РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_14 (РНОКПП НОМЕР_5 ), ОСОБА_15 (РНОКПП НОМЕР_6 ), ОСОБА_16 (РНОКПП НОМЕР_7 ), ОСОБА_17 (РНОКПП НОМЕР_8 ), ОСОБА_18 (і.п.н. НОМЕР_9 ), показали, що дане підприємство їм не відоме та на ньому вони ніколи не працювали.
Так, вказане вищесвідчить про те, що діяльність ТОВ «ДАНБАР ГРУП» здійснюється з метою вчинення пособництва щодо ухилення від сплати податків, зборів, інших обов`язкових платежів в особливо великих розмірах підприємствам реального сектору економіки шляхом документального відображення проведення безтоварних операцій.

Разом з тим встановлено, що представники ТОВ «ДАНБАР ГРУП» для подачі податкової звітності використовують ІР-адресу: НОМЕР_10 та поштову скриньку ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Проведеним аналізом та співставленням даних ІР- адреси встановлено, що з ІР-адреси НОМЕР_10 здійснюється подача податкової звітності іншими підприємствами, а саме: ТОВ «ЛАБОРАТОРІЯ БАНКРУСТВА» () (поштова скринька ІНФОРМАЦІЯ_2 #1), а саме ІР-адреси: 46.211.87.175 НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 , НОМЕР_18 , НОМЕР_19 ), ТОВ «ДНІПРОВСЬКА БАШТА» (ЄДРПОУ НОМЕР_20 ) (поштова скринька ІНФОРМАЦІЯ_3 ), ТОВ «БУДДЕВЕЛОПМЕНТ КИЇВ» (), ТОВ «НОРМАНС РЕЗОРТ» (), ТОВ «ТРЕНТФОКС» (), ТОВ «ВІНТЕРФЕСТ» (), які відповідно до ЄРПН здійснюють реєстрацію податкових накладних з наступних ІР адрес: НОМЕР_10 , НОМЕР_21 , НОМЕР_22 , НОМЕР_23 , НОМЕР_24 . та ФОП « ОСОБА_19 » (ІР-адреси НОМЕР_25 , НОМЕР_26 , НОМЕР_27 , НОМЕР_28 ).
Встановлено, що ОСОБА_7 , як фізична особа підприємець для подачі податкової звітності протягом 2020 року використовував іншу ІР-адресу НОМЕР_29 , з якої здійснювалася подача податкової та фінансової звітностей ТОВ «ФК «АВІСТО» (). Відповідно до Єдиного реєстру судових рішень встановлено, що представництво інтересів ТОВ «ФК «АВІСТО» здійснює засновник ТОВ «ЛАБОРАТОРІЯ БАНКРУСТВА» ОСОБА_9 .
Проведеними оперативними заходами та в результаті проведення слідчих дій встановлено, що для зберігання печаток, реєстраційних та первинних фінансово-господарських документів, коштів здобутих злочинним шляхом, засобів зв`язку (мобільні телефони, планшети на яких встановлені програми для обміну інформацією), комп`ютерної техніки в якій містяться електронні документи щодо фактичного здійснення фінансово-господарської діяльності, речей та предметів в яких містяться відомості щодо сум незаконно сформованого податкового кредиту з ПДВ, періоду формування, службових осіб вигодонабувачів які супроводжували проведення операції з відображення фінансових операцій підконтрольних підприємств, осіб, відсотків за надані послуги по незаконному формуванню податкового кредиту з ПДВ та розміру винагороди, ключі доступу до системи «клієнт-банк», що надає можливість дистанційного перерахування коштів по рахункам, являються джерелом доказів та містять відомості, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, тобто містять відомості, щодо осіб причетних до скоєння злочину та кваліфікації їх дій та інших предметів, речей та документів, які мають значення речових доказів по даному кримінальному провадженню, ОСОБА_20 , ОСОБА_9 та ОСОБА_8 використовують нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ТОВ «ГОТЕЛЬ ГОЛОСІЇВСЬКИЙ» (код ЄДРПОУ 3358529).
Так, 28.05.2021 за даною адресою проведено обшук, за результатами проведення якого виявлено та вилучено копії документів, які стосуються фінансово-господарської діяльності ТОВ «ДНІПРОВСЬКА БАШТА».

Крім цього, виявлено та вилучено грошові кошти у загальному розмірі 750 000 гривень та 10 000 доларів США, які зі слів присутнього під час обшуку ОСОБА_4 належать йому особисто. Однак, у ході обшуку ним не було надано підтверджуючих документів про джерело походження даних коштів, а також не було надано ґрунтовного пояснення про причину їхнього місцезнаходження за адресою реєстрації ТОВ «ДНІПРОВСЬКА БАШТА», а саме: АДРЕСА_1 . Враховуючи характер кримінального правопорушення, щодо якого здійснюється досудове розслідування даного провадження, розмір шкоди, завданий державі внаслідок його вчинення, слідчим прийнято рішення про тимчасове вилучення даних грошових коштів.
Враховуючи те, що грошові кошти не входять до переліку речей та документів, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, однак підпадають під критерії ч. 1 ст. 167 КПК України, то вони вважаються тимчасово вилученим майном, в зв`язку з чим прокурор просив накласти арешт на майно.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в клопотанні та просив накласти арешт на вказані речі.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_5 , зазначили, що кошти, які були вилучені у ОСОБА_4 , є його власністю, він жодного відношення до даного кримінального провадження немає. Дані кошти жодним чином не відносяться до фінансово-господарської діяльності ТОВ «ДНІПРОВСЬКА БАШТА». У підтвердження надали суду договір позики від 08.04.2021 р., згідно якої ОСОБА_8 позичив ОСОБА_4 1 200 000,00 грн.
В судовому засіданні, було оглянуто відеозапис проведеного обшуку під час, якого були вилучені вказані кошти.
Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши доводи учасників кримінального провадження, оглянувши відеозапис з місцяі проведення обшуку, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено:1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно ч.1, ч. 2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено, в судовому засіданні, кошти, на яекі прокурор просить накласти арешт, бкли вилучені у ОСОБА_4 , дана особа, жодним чином не відноситься до даного кримінального провадження, ці кошти хоча і визнані речовими доказами, однак не доведено, що зазначені кошти набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а тому на переконання слідчого судді прокурор не довів належним чином необхідності накладення арешту на ці кошти, в зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_6 про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000004 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1