Справа № 466/9289/19
У Х В А Л А

31 березня 2021 року Шевченківський районний суд м. Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання про продовження строку тримання під вартою в об`єднаному кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.1 ст.121 КК України, -

у с т а н о в и в:

в провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває об`єднане кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.1 ст.121 КК України.

Від прокурора ОСОБА_3 поступило клопотання про продовження терміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на два місяця, оскільки вважає, що ризики з моменту обрання йому такого виду запобіжного заходу не змінились.

Протоколом атоматичного визначення судді від 29.03.2021 року клопотання про продовження строку тримання під вартою, у зв`язку із перебуванням судді Шевченківського районного суду м.Львова ОСОБА_6 на лікарняному, передано для розгляду судді Шевченківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 .

Відповідно до Закону України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 не заперечили проти задоволення клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора в підтримку даного клопотання, думку захисника та обвинуваченого, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора.

У відповідності до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Під час судового розгляду кримінального провадження продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою можливе за наявності обставин, передбачених п.п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, і за умови якщо в суді буде встановлено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні прокурора ризикам.

Продовження тримання обвинуваченого під вартою може бути виправданим заходом у справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу, закріпленого у статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Суд вважає, що продовжують існувати ризики, які передбачені ст.177 КПК України і слугували підставою для обрання та продовження обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Ці ризики не зменшилися.

Враховуючи обставини справи, те, що з часу обрання запобіжного заходу ризики не зменшились, а саме вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від суду, впливати на свідів та потерпілого, жодних доказів того, що обвинувачений має міцні соціальні зв`язки суду не надано, суд приходить до висновку, що продовжують існувати ризики, які були підставою для обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, які не зменшилися на даний час.

Водночас, в ч.4 ст.183 КПК України зазначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З матеріалів клопотання вбачається, що обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинй із застосуванням насильства, суд вважає за недоцільне визначати обвинуваченому заставу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання прокурора є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 177,183, 197, 199, 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.186, ч.1 ст.121 КК України, строк тримання під вартою строком на 60 днів до 03 червня 2021 року включно.

На ухвалу суду протягом семи діб з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Львова.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Суддя ОСОБА_1