ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/658/21 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 646/1153/20 Доповідач ОСОБА_2
Категорія: скарга на бездіяльність
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
заявника - ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 березня 2021 року, якою ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні її заяви про виправлення описки в ухвалі судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 05 березня 2021 року, -
ВСТАНОВИЛА:
30 березня 2021 року ОСОБА_6 звернулась до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просила відкрити провадження по її апеляційній скарзі, скасувати ухвалу судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 25 березня 2021 року і призначити новий розгляд у суді першої інстанції, а також вжити заходи щодо припинення дискримінації прав апелянта у відповідності ст. 379 КПК України при застосуванні позитивних дій та створення умов для своєчасного виявлення фактів дискримінації та забезпечення ефективного захисту осіб та/або груп осіб, які постраждали від дискримінації.
В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_6 посилалась на невідповідність висновків суду, викладеним у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження, істотне порушення судом вимог кримінального провадження, з підстав ухвалення рішення незаконним складом суду, яке винесено суддею даного суду ОСОБА_1 у неврегульованому реальному конфлікті інтересів при забороні та обмеженні за вимогами.
Також посилалась на Закон України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні», а саме ч. 2 ст.6 вказаного Закону, відповідно якого, форми дискримінації з боку державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, юридичних осіб публічного та приватного права, а також фізичних осіб, визначені статтею 5 цього Закону, забороняються і вважала, що ухвала судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 25 березня 2021 року була винесена суддею у свавільний спосіб із дискримінацією права заявника на отримання відповіді в порядку ч. 1 ст. 379 КПК України.
ОСОБА_6 вважає, що рішення від 05.03.2021 не відповідає вимогам ст. 370 КПК України, оскільки на думку заявниці, суддею ОСОБА_1 було допущено описку у резолютивній частині цієї ухвали. Вказала, що в судовому засіданні 25 березня 2021 вона заявила, що їй не зрозуміле судове рішення від 05.03.2021, яке винесено без обґрунтування в мотивувальній та резолютивній частині ухвали та відсутності інформації, згідно чиєї заяви, поданої до суду, розглядається справа, та від якої дати заява та інформація щодо назви суду, суддею якого є слідчий суддя ОСОБА_7 , у зв`язку з чим вважає рішенням таким, що не відповідає вимогам ст.ст.370, 372 КПК України.
Вважає, що суддею ОСОБА_1 створено реальний конфлікт інтересів через виникнення суперечності між приватним інтересом судді ОСОБА_1 , у зв`язку з чим, вона подала заяву-повідомлення 15.03.2021 до канцелярії суду, оскільки вважала, що суддя ОСОБА_1 не може приймати участь у даному засіданні і виносити рішення відповідно до поданої нею заяви повідомлення від 15.03.2021 і знаходиться в неврегульованому конфлікті інтересів і відповідно до вимог, передбачених ч. 1,5,6 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», повинен був його врегулювати. Вказала, що на запитання судді ОСОБА_1 про належність її тверджень до відводу судді ОСОБА_1 , вона зазначила, що в даному випадку, суддя ОСОБА_1 повинен врегулювати конфлікт інтересів і отримати підтвердження про відсутність конфлікту інтересів у органу Національного агентства і відповідно до норм ч. 2 ст. 19 Конституції України, повинен діяти лише на підставі та у межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Проте, суддя ОСОБА_8 , не врегулював конфлікт, а продовжив засідання по розгляду заяви про виправлення описок у судовому рішенні. Тому вважає, що рішення судді ОСОБА_9 від 25.03.2021 підлягає скасуванню.
Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином, відповідно до вимог ст.ст.135, 136 КПК України, повідомлений про дату та час розгляду справи, будь-яких клопотань чи заяв від нього не надходило.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 422 та ч. 4 ст. 405 КПК України, думки апелянта, колегія суддів постановила рішення щодо проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 березня 2021 року за відсутності прокурора, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_6 , яка підтримала свою апеляційну скаргу і просила її задовольнити, вивчивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
15 березня 2021 ОСОБА_6 звернулась до судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 з заявою про виправлення описок у судовому рішенні (а.с. 45), в якій просила виправити допущені в судовому рішенні описки. В обґрунтування заяви зазначала, що в даному рішенні була зроблена описка в резолютивній частині, в якій не було вказано за чиєю заявою і від якої дати, а також назву суду, у відводі судді якого було відмовлено про відвід судді ОСОБА_7 .
Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 березня 2021 року ОСОБА_1 ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні її заяви про виправлення описок від 15.03.2021 з тих підстав, що виходячи зі змісту ухвали, описова та мотивувальна частини вказаної ухвали містять виклад всіх фактичних обставин справи, у тому числі і щодо обставин надходження заяви про відвід на розгляд судді ОСОБА_1 , описки, про виправлення яких ставить питання заявниця ОСОБА_6 , допущені у даному судовому рішенні не були.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді з наступних підстав.
За змістом ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Як вбачається зі змісту ст. 379 КПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Опискою є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
У відповідності до п.19 постанови пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 р. за № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Зі змісту мотивувальної та резолютивної частини ухвали слідчого судді ОСОБА_1 від 05.03.2021 про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_6 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 вбачається, що предметом судового розгляду в порядку ст. 81 КПК України, він розглядав лише заяву ОСОБА_6 від 28.01.2021. Більше ніяких процесуальних питань ухвалою слідчого судді ОСОБА_1 05 березня 2021 року не вирішувалось. А тому, не вбачається підстав вважати, що вступна, мотивувальна та резолютивна частина цієї ухвали від 05.03.2021 судді ОСОБА_1 містить описку, внаслідок не зазначення прізвища заявниці та дати подання заяви про відвід судді ОСОБА_7 , а також назви суду, в якому вирішувалось питання про відвід судді ОСОБА_7 .
При цьому, колегія суддів виходить з того, що ОСОБА_6 заява про роз`яснення рішення суду від 05.03.2021, внаслідок його незрозумілості, не подавалась, а тому, відсутні процесуальні та правові підставі для задоволення апеляційної скарги.
Доводи щодо дискримінації прав ОСОБА_6 під час розгляду заяви про виправлення описки є вочевидь необґрунтованими, оскільки під час розгляду заяви або до початку її розгляду, заяви про відвід судді ОСОБА_1 від ОСОБА_6 не надходило. А тому, вважати, що рішення Червонозасодського районного суду судді ОСОБА_1 від 25.03.2021 постановлено неправомочним складом суду, є необґрунтованими і безпідставними, у зв`язку з чим, колегія судді не може їх прийняти до уваги.
Також колегія суддів вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_6 порядок звернення та вирішення питань щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. З метою виконання покладених на нього повноважень воно має право отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону, в тому числі щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в порядку, передбаченому розділом 5 ст.ст. 28-36 Закону України «Про запобігання корупції» у осіб, зазначених у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону. А тому, щодо наявності у заявниці відомостей, стосовно порушення вимог вказаного Закону, в тому числі щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, вона має право звернутись з відповідною заявою до органів Національного агентства з питань запобігання корупції.
При цьому належить врахувати, що статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначені терміни, які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів, а саме:
потенційний конфлікт інтересів це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях, - які мають бути враховані при вирішенні питання щодо наявності або відсутності реального або потенційного конфлікту інтересів.
Крім того, Рішенням Ради Суддів України прийнято рішення 04.02.2016 №2, зі змінами, внесеними згідно з Рішеннями Ради суддів № 74 від 07.12.2017 № 6 від 31.01.2020 «Про затвердження Порядку здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів та інших представників судової системи», яким визначено порядок здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів та інших представників судової системи та його врегулювання.
Зазначений Порядок розроблений з урахуванням норм Конституції України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів в Україні», Закону України «Про запобігання корупції» та стандартів етичної поведінки суддів, закріплених у Кодексі суддівської етики та міжнародних актах-1.
Цей Порядок визначає основні способи та форми здійснення контролю за додержанням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності суддів та інших представників судової системи, зміст та порядок застосування превентивних механізмів щодо виникнення конфлікту інтересів, а також основні заходи з врегулювання конфлікту інтересів у діяльності зазначених осіб (у разі, якщо такий конфлікт не може бути врегульований у порядку, визначеному процесуальним законом), правила та способи усунення наслідків порушень законодавства про конфлікт інтересів.
Рада здійснює контроль за дотриманням законодавства про конфлікт інтересів у діяльності cуб`єктів конфлікту інтересів, а також приймає рішення про врегулювання конфлікту інтересів у діяльності зазначених осіб (якщо конфлікт не було врегульовано самостійно або в порядку, передбаченому процесуальним законодавством).
Будь-яка фізична та юридична особа має право на звернення до Ради та/або Комітету з повідомленням щодо поведінки суб`єкту конфлікту інтересів, яка містить порушення законодавства про конфлікт інтересів. Форма та порядок подання, прийняття, реєстрації, розгляду, здійснення перевірок та підготовки проектів рішень за Зверненням інших осіб щодо поведінки суб`єкту конфлікту інтересів, яка містить порушення законодавства про конфлікт інтересів, визначаються Положенням про комітет етики, врегулювання конфлікту інтересів та професійного розвитку суддів Ради суддів України.
За дорученням Ради ведення Реєстру, облік, а також розгляд Звернень інших осіб щодо поведінки суб`єкту конфлікту інтересів, яка містить порушення законодавства про конфлікт інтересів, здійснює Комітет. Під час розгляду звернень, Комітет, інші уповноважені Радою суб`єкти здійснюють необхідні дії для встановлення фактів щодо наявності або відсутності конфлікту інтересів в діяльності суб`єкту конфлікту інтересів, а також чи підлягає конфлікт інтересів врегулюванню в порядку, визначеному процесуальним законом, за результатами якого, Комітет готує проект рішення та подає його на затвердження Раді.
За таких обставин, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 березня 2021 року про відмову у виправленні описки залишити без змін обґрунтованним та вмотивованим і підстав для його скасування за доводами апеляційної скарг ОСОБА_6 не вбачає.
Керуючись ст. ст. 379, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 25 березня 2021 року про відмову у виправленні описки залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді