УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,за участю слідчого ОСОБА_3 , представника в інтересах ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотанняпредставника в інтересах ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Києванадійшло клопотання від представника в інтересах ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме на: мобільний телефон марки «Apple»моделі «Iphone 7» з номером ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картою НОМЕР_2 .

Клопотання мотивоване тим, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

14.05.2020 в рамках зазначеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/13456/20) клопотання слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 задоволено частково та накладено арешт на майно, зокрема на: мобільний телефон марки «Apple»моделі «Iphone 7» з номером ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картою НОМЕР_2 .

Зазначає, що з вилученим майном були проведені необхідні слідчі дії, відповідна інформація, яка могла мати значення для слідства була зафіксована та подальша потреба в арешті даного майна відпала.

Таким чином, подальший необґрунтований арешт вказаного майна, що належить ОСОБА_4 , порушує права останнього як законного власника та володільця.

В судовому засіданні ОСОБА_5 клопотання підтримав, просив скасувати арешт на вилучене під час обшуку від 07.05.2020 року майно. Вважає, що майно не відповідає вимогам ст. 98 КПК України, не є предметом вчинення кримінального правопорушення та речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Слідчий в судовому засіданнізаперечив проти клопотання представника, оскільки вказане майно визнане речовим доказом та є знаряддям вчинення кримінального правопорушення. Також зазначив, що 08.12.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0003895 від 06.05.2020 року відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, був направлений до Шевченківського районного суду м. Києва.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження,, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3, 10, 11 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
14 травня 2020 року слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_7 задоволено клопотання слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_8 , та накладеноарешт на майно у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, вилученого06 травня 2020 року під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі на мобільний телефон марки «Apple»моделі «Iphone 7» з номером ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картою НОМЕР_2 .

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідувалось кримінальне провадження та в межах якого було подане клопотання, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, перелік якого зазначено в клопотанні цілком відповідає критеріям, зазначеним статтею 98 КПК України, з метою забезпечення його збереження, слідчий суддя прийшов до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Крім того, доказів того, що у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту, накладеного на майно,вилученепід час проведення обшуку в ході затримання ОСОБА_4 ,відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, захисником не наведено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку відмовити у клопотанні представника в інтересах ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотанняпредставника в інтересах ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0003895 від 06.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 14.12.2020 року о 08 год. 10 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1