УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 000 300 006 14 від 06.03.2021 , у якому
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Сквира, Сквирського району Київської області, громадянин України, українець, з вищою освітою, працює директором ТОВ «Пертаміна», перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 03.06.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальногоправопорушення за ч. 3 ст. 187 КК України, що скоєно за таких обставин.
ОСОБА_5 спільно зі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановленою досудовим розслідуванням особою вступили у попередню змову з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, склавши при цьому єдиний план злочинних дій з розподілом функцій кожного співучасника групи, спрямованих на реалізацію цього плану, підкорюючись під час злочинної діяльності ОСОБА_8 .
Група осіб, до складу якої входив ОСОБА_5 , з метою злочинного заволодіння чужим майном, поєднаногоз погрозою застосування насильства небезпечного для життя та здоров`я осіб, визначили об`єктами вчинення злочину фізичних осіб мешканців міста Києва та юридичних осіб, що здійснюють свою господарську діяльність на території міста Києва та мають у володінні значні суми готівкових грошових коштів. Визначено адресу вчинення кримінального правопорушення: АДРЕСА_2 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, 06.03.2021, о 02 годині 57 хвилин ОСОБА_5 та інші особи, використовуючи засоби для маскування обличчя та зовнішності, озброївшись невстановленим предметом, схожим на пістолет, маючи при собі знаряддя для злому, проникли до приміщення будівлі за вищевказаною адресою, де застосувавши насильство до працівника охорони ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , заволоділи грошовими коштами ФОП « ОСОБА_11 » на загальну суму 30854 грн. та майном потерпілого ОСОБА_12 на загальну суму 5300 грн.
Крім того, ОСОБА_5 за попередньою домовленістю із ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та невстановленою досудовим розслідуванням особою 01.06.2021, приблизно о 23 годині з метою здійснення розбійних нападів прибули за місцем знаходження складських приміщень та офісу ТОВ «АльянсЛогістик», розташованих за адресою: АДРЕСА_3 . Приблизно о 02 годині 30 хвилин 02.06.2021 ОСОБА_5 та інші особи,використовуючи засоби для маскування обличчя та зовнішності, озброївшись невстановленим предметом, схожим на пістолет, маючи при собі знаряддя для злому, проникли на територію ТОВ «Альянс Логістик», де застосувавши насильство до працівника ОСОБА_13 , заволоділи майном ТОВ «Альянс Логістик» на загальну суму 93320 грн.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.06.2021 до підозрюваного обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 31.07.2021 включно.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.07.2021 строк досудового розслідування продовжений до шести місяців, тобто по 03.12.2021 включно.
На переконання слідчого, раніше встановлені ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, знищення, приховування або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженніабо перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином не зменшилися.
З огляду на неможливість завершити досудове розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на необґрунтованості підозри та відсутності зазначених стороною обвинувачення ризиків, що, на їх думку, є підставою для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжногозаходу.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.
Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.
Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, у рішенні «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зауважив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідуванняматеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.
Водночас, ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово наголошував, що обґрунтованість підозри не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу та продовження його строку. Так, у рішеннях «Тірон проти Румунії», «Смірнов проти Росії» ЄСПЛ вказав, що прецедентне право Конвенції сформувало чотири основні причини продовження строку триманні під вартою: ризик, що підозрюваний не прибуде до суду, ризик, що після звільнення особа вчинить дії, спрямовані на переховування від правосуддя, вчинить інше кримінальне право рушення та буде причиною суспільного безладу.
Викладене покладає на слідчого суддю обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою встановити наявність наведених ЄСПЛ ризиків не процесуальної поведінки підозрюваного.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки відповідно до ст. 178 КПК суд зобов`язаний оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.
Слідчій суддя вважає наявним ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Відповідно до обставин кримінального правопорушення, а саме: залякування, погрози застосування насильства до потерпілих, свідчать про те, що існує ризик здійснення ОСОБА_5 тиску на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, аби уникнути покарання.
Крім того, слідчий суддя вважає, що ризик знищення, приховування або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є достатньо високим.
Слідчій суддя, з огляду на матеріали, що надійшли до суду, клопотання та доводи прокурора, не вважає доведеним ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення.
Надаючи оцінку доводам прокурора щодо наявності ризиків, слідчій суддя вважає доведеними ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а саме:можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, знищення, приховування або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.
Як випливає з клопотання та доводів прокурора, у зв`язку з особливою складністю кримінального провадження, у подальшому необхідно провести значну кількість слідчих та процесуальних дій.
Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.
Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання особи під вартою може бути продовжений у межах строку досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.07.2021 строк досудового розслідування продовжений до шести місяців, тобто по 03.12.2021 включно, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою.
Частиною 3 статті 183 КПК передбачено, що слідчий суддя може не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинений із застосуванням насильства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою по 24вересня 2021 року включно.
На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1