Справа № 487/2100/21
Провадження № 1-кс/487/1843/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2021 м. Миколаїв
Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000349 від 30.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 ,-
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділу Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилався на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підтримав, наполягав на його задоволенні, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, пояснивши, що 30.03.2021 на дитячому майданчику біля будинку АДРЕСА_1 , на лавочці знайшов пакет з гранатою, думав, що вона іграшкова, та забрав її додому. Вдома він заснув, прокинувся через те, що зламали вхідні двері. На дитячому майданчику гранатою він нікому не погрожував. Напередодні вживав спиртні напої , а 30.03.2021 випив бутилку пива.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання. Оскільки підозрюваний має на утриманні малолітню дитину, є підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч.1 ст. 177 КПК України).
Згідно з ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ст.178 КПК України.
Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Судом встановлено, що СВ Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000349 від 30.03.2021 за ч. 1 ст. 263 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що у невстановлені дату та час, у невстановленому місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, та в подальшому зберігання та носіння бойових припасів, вибухових пристроїв та вибухової речовини без передбаченого законом дозволу.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 у невстановлений час та у невстановленому місці незаконно придбав ручну осколкову наступальну гранату РГД-5 з маркуванням «А140-74Т», споряджену підривачем типу «УЗРГМ» з маркуванням «V-74 УЗРГМ 583», що при конструктивному поєднанні утворюють остаточно споряджений вибуховий пристрій промислового виготовлення військового призначення, який відноситься до бойових припасів основного призначення; тротилову шашку 200 грам, яка відноситься до вибухової речовини; капсуль детонатор типу КД №8-А, який відноситься до вибухових пристроїв; електро-детонатор типу ЕДП, який відноситься до вибухових пристроїв.
Так, ОСОБА_5 30.03.2021 приблизно о 14:50, перебуваючи на дитячому майданчику, розташованому за адресою: м. Миколаїв, проспект Центральний, між будинком №6 та №4, демонстрував ручну осколкову наступальну гранату РГД-5 з маркуванням «А140-74Т» споряджену підривачем типу «УЗРГМ» з маркуванням «V-74 УЗРГМ 583», тобто переміщав вказаний вибуховий пристрій у просторі.
Після цього 30.03.2021 в період часу з 17:20 го. до 19:57 год. в ході обшуку у квартирі АДРЕСА_2 виявлено та вилучено ручну осколкову наступальну гранату РГД-5 з маркуванням «А140-74Т», споряджену підривачем типу «УЗРГМ» з маркуванням «V-74 УЗРГМ 583», тротилову шашку 200 грам, капсуль детонатор типу КД №8-А, електро-детонатор типу ЕДП.
30.03.2021 о 17:40 год. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5
ОСОБА_5 31.03.2021 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто у незаконному придбанні, носінні та зберіганні бойових припасів, вибухових пристроїв та вибухової речовини без передбаченого законом дозволу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із інкримінованим йому кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні, достатніми на данному етапі розслідування, доказами, це, зокрема, дані електронного рапорту чергової частини Миколаївської РУП від 30.03.2021; протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , складеного 30.03.2021; протоколу затримання ОСОБА_5 від 30.03.2021; протокол обшуку від 30.03.2021; протоколів допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 30.03.2021; довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених матеріалів від 30.03.2021; акту перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 30.03.2021; акту знищення (знешкодження) вибухових матеріалів або таких, що їх нагадують від 30.03.2021.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за який передбачена у виді позбавлення волі строком від 3 до 7 років; підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи суворість покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, а тому наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України. Ризик втечі встановлений судом і з урахуванням репутації підозрюваного, те, що він раніше судимий, не має постійного місця роботи, розлучений.
Прокурором в судовому засіданні доведено і існування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.Так, підозрюваному відомі свідки, одним з яких також є його колишня дружина, що дає можливість йому зустрічатись з ними та умовляннями або погрозами змушувати змінити показання.
Крім того, встановлений ризик, передбачений п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий, на даний час в Заводському суді м. Миколаєві на розгляді перебуває обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч.2 ст. 186 КК України, що свідчить про схильність ОСОБА_5 до протиправної поведінки; підозрюваний не працює, не має постійного законного джерела доходу.
Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, окрім вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує підрозрюваному у разі визнання його винуватим, враховує вік підозрюваного ОСОБА_5 , його задовільний стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків підозрюваного за місцем його проживання: АДРЕСА_3 , де він мешкає з дядьком, сестрою та дружиною свого батька; відсутність постійного міста роботи та законного джерела доходу; підозрюваний розлучений, має сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає з матір`ю; наявність у підозрюваного судимості, наявність ризику повторення протиправної поведінки.
Таким чином, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, особу підозрюваного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки слідчий в клопотанні і прокурор в судовому засіданні в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного ОСОБА_5 на свободу.
Посилання захисника підозрюваного на нявність у останнього на утриманні малолітньої дитини не зменшує існуючих ризиків.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихстаттею 177цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК).
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням встановлених досудовим розслідуванням обставин кримінального правопорушення, зокрема того, що підозрюваний демонстрував вибуховий пристрій на дитячому майданчику, а в подальшому перемістив його до багатоквартирного будинку, що могло завдати шкоди іншим особам, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуючи матеріальний стан підозрюваного, суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 800 гривень і вважає, що саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 28.05.2021 включно, з утриманням підозрюваного в Державній установі "Миколаївський слідчий ізолятор".
Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90 800 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого слідчого відділу Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 та інших слідчих, які входять до групи слідчих з досудового розслідування кримінального провадження, кожного вівторка;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали оголошений 02.04.2021.
Слідчий суддя ОСОБА_1