Провадження №1-кс/522/8581/21
УХВАЛА
21 серпня 2021 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бухара, громадянина Республіки Узбекистан, неодруженого, не працюючого, без реєстрації на території України, без постійного місця мешкання, зі слів раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001037 від 20.08.2021 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_7 ,
перекладача ОСОБА_8 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001037 від 20.08.2021 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.08.2021 року приблизно о 02.50 годин, ОСОБА_5 , який до цього порушував громадський порядок на проїзній частині вулиці Грецька, викрикуючи нецензурну лексику в бік поліцейських, зайшов до Відділу поліції №2 Одеського районного управління №1 ГУНП в Одеській області, де почав нецензурно висловлюватись у бік працівників поліції та погрожувати їм фізичною розправою, у зв`язку з чим до чергової частини викликано дільничного офіцера поліції, який розпочав складати стосовно ОСОБА_5 матеріали про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Під час формування адміністративних матеріалів та ухвалення відповідних постанов ОСОБА_5 продовжував поводити себе зухвало, виражатись нецензурною лайкою в бік працівників поліції, погрожуючи останнім фізичною розправою, при цьому скорочуючи визначену безпечну дистанцію, ігноруючи законні вимоги поліцейського.

Близько 03:02 годин 20.08.2021 ОСОБА_5 , не виконуючи законних вимог співробітників поліції, почав скорочувати дистанцію, яку визначив слідчий Відділу поліції №2 Одеського районного управління №1 старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , який, відповідно до книги нарядів знаходився на добовому чергуванні у складі слідчо-оперативної групи в форменому одязі з вогнепальною зброєю.

Далі, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що перед ним знаходиться працівник поліції, штовхнув старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 в область шиї, від чого останній впав на бетонну плитку підлоги.
Після чого, ОСОБА_5 затриманий силами працівників добового наряду.
В результаті вказаних протиправних дій слідчому ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 під час виконання ним своїх службових обов`язків були спричинені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно- мозкової травми, забою м`яких тканей спини.
За даним фактом слідчим відділом слідчим відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області до ЄРДР внесено відомості про кримінальне провадження № 0001037 від 20.08.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

20.08.2021 року ОСОБА_5 затримано органом досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України.
20.08.2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Крім того, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту заперечував, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні слідчого, прокурором не доведені, підозрюваний не має намірів переховуватися від органу слідства чи суду, вважав достатнім запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого, підтримав позицію свого захисника щодо необґрунтованості ризиків, наведених у клопотанні.
Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного в межах заявленого клопотання, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні вказаного злочину.
Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Пред`явлена ОСОБА_5 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: довідкою від 19.08.2021 з поліклініки КНП «МКЛ № 1» ОМР про наявність у потерпілого ОСОБА_9 зазначених тілесних ушкоджень; показаннями в якості свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був свідком завдання ОСОБА_9 зазначених тілесних ушкоджень; показаннями свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який був свідком завдання ОСОБА_9 зазначених тілесних ушкоджень, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити нові злочини.
При цьому слідчий суддя вважає, що зазначені ризики є високими, оскільки підозрюваний не має постійного місця проживання, не одружений, не працює, тобто не має міцних соціальних зв`язків та засобів для існування. Крім того, ОСОБА_5 , хоч і є раніше несудимим, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, проте зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років.
У судовому засіданні підозрюваний не розкаювався у скоєному та продовжував демонструвати зухвале ставлення до представників органів державної влади України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 злочину;
- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.
За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеним ризикам.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Слідчим суддею встановлено, що строк досудового розслідування кримінального провадження №0001037 від 20.08.2021 рокузавершується 20.10.2021 року.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне розмір застави не визначати, у зв`язку з тим що в даному випадку ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 83, 197, 371-371, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001037 від 20.08.2021 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) діб у Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування.

Розмір застави не визначати.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з дати затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 20.08.2021 року, по 18 жовтня 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 21.08.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1