ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/228/21 Справа № 694/730/21 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

Суддя-доповідач ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Секретар ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 26.04.2021 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

22.04.2021 року ОСОБА_6 звернувся в суд зі скаргою на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у не внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скаржник ОСОБА_6 мотивує скаргу тим, що 14.04.2021 року ним було подано до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення кримінального правопорушення про те, що у листопаді 2021 року, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та її чоловік ОСОБА_9 шляхом шахрайських дій заволоділи будинком за адресою: АДРЕСА_1 , але до цього часу слідчим не внесено відомостей до ЄРДР та не розпочате розслідування.

ОСОБА_6 в обгрунтування доводів скарги вказує, що 16.11.2012 року державним нотаріусом Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області ОСОБА_10 було посвідчено договір дарування ОСОБА_11 на користь ОСОБА_8 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчим відділом Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР згідно ухвали Звенигородського районного суду по його заяві за ЄРДР № 0000234 за ч. 1 ст. 367 КК України від 02.03.2021 року, якою зобов?язано уповноважену особу Звенигородського районного відділу поліції ГУНП у Черкаській області внести до ЄРДР відомості, які викладені у заяві ОСОБА_6 про вчинення 16.11.2012 року кримінального правопорушення посадовими особами Хлипнівської сільської ради при вирішенні питання про надання дозволу ОСОБА_11 на дарування вищевказаного житлового будинку своїй дочці ОСОБА_9 , які в змові з нотаріусом ОСОБА_10 були умисні та мали корисливий мотив.

Станом на 22.04.2021 року відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 13.04.2021 року не внесені. У зв?язку із не внесенням відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР ОСОБА_6 змушений звернутися до суду зі скаргою на бездіяльність СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, щодо не внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення про те, що у листопаді 2012 року, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та її чоловік ОСОБА_9 шляхом шахрайства заволоділи будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилаючись на вищевикладене, ОСОБА_6 просив забов?язати уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області у порядку ст. 214 КПК України внести відповідні відомості до ЄРДР, за поданою ним 14.04.2021 року заявою про вчинення кримінального правопорушення від 13.04.2021 року.

Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 26 квітня 2021 року в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовлено.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні вищезазначеної скарги, слідчий суддя виходила з того, що зі змісту заяви про злочин не вбачається жодних обставин та доказів, які б в подальшому могли свідчити про умисні дії та корисливий мотив ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , на що вказує скаржник ОСОБА_6 .

Слідчим суддею в ухвалі зазначається, що зміст скарги зводиться виключно до незгоди з діями посадових осіб Хлипнівської сільської ради, нотаріуса ОСОБА_10 щодо надання дозволу та посвідчення 16.11.2012 року договору дарування ОСОБА_11 на користь ОСОБА_8 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з якими в змові були ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , як вважав скаржник ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що вимога ОСОБА_6 про зобов`язання внести відомості до ЄРДР за його аналогічною заявою, згідно якої внесено відомості до ЄРДР 13.11.2020 року вже розглянута і за даним фактом вже були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, та в даному випадку не можна зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР повторно. Фактично усі доводи скарги зводяться до незгоди скаржника з рішенням про закриття вказаного кримінального провадження, постанова про закриття якого на даний час є чинною і передбачає окремий порядок оскарження.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , ОСОБА_6 оскаржив ухвалу в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу на вказану ухвалу, в якій просить ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 26.04.2021 року по справі № 694/730/21 скасувати через невідповідність висновків суду першої інстанції, та постановити нову ухвалу про задоволення скарги, а саме: зобов?язати уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області у порядку ст. 214 КПК України внести відповідні відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 14.04.2021 року за вх.55 Т-335 по ЄО 3643.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_6 вказує, що існує ухвала слідчого судді Ватутінського міського суду Черкаської області від 09.11.2020 року, справа № 694/1165/20 провадження № 1-кс/690/147/20 про часткове задоволення скарги, але з незрозумілих причин СД Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області, будучи обізнаними, умисно проігнорували ухвалу слідчого судді, тому було внесено до ЄРДР не за тією правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, яке розслідувалося за ч. 1 ст. 358 КК України, він вважає, що повинно бути внесено відомості за кваліфікацією: перевищення влади або службових повноважень.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 зазначає, що в період часу з квітня місяця 2012 року по 16.11.2012 року на його дружину ОСОБА_7 здійснювався моральний тиск з боку ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , що треба допомогти рідній сестрі, а тому до Хлипнівської сільської ради із заявою звернулась мати ОСОБА_6 - ОСОБА_11 про те, щоб будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 про надання дозволу на дарування житлового будинку своїй дочці ОСОБА_8 , ОСОБА_7 підписувала заяву, що не заперечую в тому, що її мати подарує свою частку сестрі, а не весь будинок. Вказує, що такої згоди ОСОБА_7 не давала.

Скаржник в апеляційній скарзі звертає увага на те, що існує рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 19.04.2021 року № 694/1641/20 за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_8 про визнання договору дарування недійсним житлового будинку по АДРЕСА_1 , подарований за згодою ОСОБА_7 та покійною ОСОБА_11 та ОСОБА_8 від 16.11.2012 року.

ОСОБА_6 вказує, що в даному рішенні суду встановлено, що договір дарування був укладений внаслідок обману.

Відповідно ч.4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Участь вказаних осіб в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної ОСОБА_6 ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів апеляційного суду прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду.

Згідно положень ч. 4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та перевіривши матеріали провадження, надані суду, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_6 , не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Апеляційний суд вважає, що ухвала слідчого судді районного суду в повній мірі відповідає вимогам закону, так як слідчий суддя дотримався зазначених вимог кримінально - процесуального закону.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграф 1 ст.ст. 303- 308 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, які саме рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування підлягають оскарженню. Зазначений перелік випадків є вичерпним.

Початок досудового розслідування - внесення відомостей, отриманих в результаті подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення слідчим, прокурором обставин, що свідчать про його вчинення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, визначається ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та у порядку, встановленому Положенням «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 року № 69 та розробленою на його основі Інструкцією «Про порядок ведення єдиного обліку в органах і підрозділах внутрішніх справ України заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події», затвердженої наказом МВС України від 19 листопада 2012 року № 1050.

Згідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, слідчий, керівник органу досудового розслідування та прокурор зобов?язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

За змістом положень ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов?язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Апеляційний суд вважає, що слідчим суддею вірно акцентовано увагу на тому, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК, до ЄРДР вносяться відомості про вчинення кримінального правопорушення лише за наявності інформації про існування обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (реальність конкретної події: часу, місця, способу та інших фактів), а не будь-яких даних, повідомлених заявником.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, «відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п?ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення».

Таким чином, якщо обставини, повідомлені у заяві про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування не повинно стосовно таких подій проводитися. Тому, оцінюючи обставини, повідомлені у заяві, слідчим, прокурором враховуються положення діючого КК України, які визначають, що саме вважається кримінальним правопорушенням (злочином).

При цьому, необхідно враховувати приписи ч. 2 ст. 4 КК, згідно з якою «кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння».

Як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_6 про злочин, жодних обставин та доказів, які б в подальшому могли свідчити про умисні дії та корисливий мотив ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 не наведено скаржником.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що зміст скарги зводиться виключно до не згоди з діями посадових осіб Хлипнівської сільської ради, нотаріуса ОСОБА_10 щодо надання дозволу та посвідчення 16.11.2012 року договору дарування ОСОБА_11 на користь ОСОБА_8 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , з якими в змові ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , як вважає ОСОБА_6 , подаючи заяву.

Разом з тим, як вбачається із наявних матеріалів та ухвали слідчого судді, що було встановлено, що у провадженні СВ Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області перебувало кримінальне провадження №0000146 від 13.11.2020 року, але постановою старшого інспектора СД Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_12 від 19.11.2020 року провадження закрито у зв?язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

При цьому, ОСОБА_6 оскаржував зазначену постанову слідчого, якою закрито провадження за фактом неправомірного посвідчення 16.11.2012 року державним нотаріусом Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області ОСОБА_10 договору дарування ОСОБА_11 на користь ОСОБА_8 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , ухвалою слідчого судді Ватутінського міського суду Черкаської області від 16.01. 2021 року також відмовлено.

Відповідно до ч. 2 ст.9 КПК України, слідчий, керівник органу досудового розслідування та прокурор зобов?язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

В даному випадку ОСОБА_6 оскаржується бездіяльність СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у не внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення, що в листопаді 2012 року, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та її чоловік ОСОБА_9 шляхом шахрайських дій заволоділи будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Повторне внесення відомостей до ЄРДР за різними заявами, але, виходячи з одних і тих же підстав не є належним способом захисту, оскільки така заява у відповідності до п.10 Глави 2 Розділу ІІ та п.4 Розділу V "Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення", затвердженого наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року № 298, реєструється як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже, і не розслідується.

Як вбачається із заяви ОСОБА_6 від 13.04.2021 року він звернувся до Звенигородського РВП ГУНП із заявою про вчинення кримінального правопорушення, щодо перевищення посадовими особами Хлипнівської сільської ради наданих їм повноважень при вирішенні питання про надання дозволу на дарування житлового будинку гр. ОСОБА_11 по АДРЕСА_1 .

Слідчим суддею встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Звенигородського районного суду по справі № 694/139/21 від 02.03.2021 року СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області було внесено відповідні відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування.

За таких обставин, доводи скаржника щодо бездіяльності працівників Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області та порушень вимог КПК, не знайшли свого підтвердження під час розгляду скарги ОСОБА_6 .

Апеляційний суд вважає, що під час розгляду скарги слідчий суддя прийшла до вірного висновку, що у заяві ОСОБА_6 про злочин не вказано усіх відомостей, визначених положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України, про ймовірність заволодіння в листопаді 2012 року, шляхом шахрайства житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, вказаний факт свідчить про відсутність в уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області підстав для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРСР за обставин, зазначених в заяві ОСОБА_6 від 13.04.2021 року, що і було вірно зазначено слідчим суддею в ухвалі.

Доводи апеляційної скарги щодо незаконності ухвали слідчого судді є непереконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги повно та об?єктивно дослідив усі обставини та прийшов до вірного висновку, що доводи скаржника щодо бездіяльності СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області є безпідставними, а скарга щодо не внесення відомостей в ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення є необґрунтованою та такою, що спростовується матеріалами справи, оскільки зі змісту заяви про злочин, жодних обставин та доказів, які б в подальшому могли свідчити про умисні дії та корисливий мотив ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 наведено не було.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які б слугували підставою для скасування законної та обґрунтованої ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст. 107, 303, 304, 309, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 26.04.2021 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя доповідач:
Судді :