Справа № 314/1963/21
Провадження № 1-кс/314/851/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2021 м. Вільнянськ

Слідчий суддя Вільнянського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР,

за участю

прокурора: ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
До Вільнянського районного суду Запорізької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скарга обґрунтована тими обставинами, що 28.04.2021 року ОСОБА_3 спочатку звернувся з усною заявою про скоєння суспільно небезпечних дій, які складають склад злочину передбачений ч.1 ст.388, ч.3 ст.28, ч.1 ст.382 КК України. Звернення було переадресоване, відповідно до вимог ч.1 ст.218 КПК України до відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області. Дане звернення було зареєстровано в журналі ЄО під №3929 від 28.04.2021 року. У подальшому була надіслана письмова заява від 28.04.2021 року з додатками про вчинене кримінальне правопорушення. Поштове відправлення було отримано за довіреністю представником відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області 06.05.2021 року . 07.05.2021 року працівники відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області в усній формі відмовили ОСОБА_3 у наданні будь-якої інформації щодо внесення відповідних відомостей до ЄРДР. На письмовий запит відповіді від працівників поліції не надходило. Скаржник у своїй заяві просив розглянути справу без його участі та визнати незаконною бездіяльність співробітників відповідного відділу поліції щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяв чи повідомлень ОСОБА_3 , зобов`язати уповноважених співробітників поліції внести такі дані та розпочати розслідування на підставі його заяв.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги.

Слідчий суддя, дослідивши надані заявником матеріали, вважає скаргу такою, що не підлягає задоволенню.

З наданих заявником матеріалів вбачається, що 28.04.2021 року ОСОБА_3 звернувся про скоєння суспільно небезпечних дій, які складають склад злочину передбачений ч.1 ст.388, ч.3 ст.28, ч.1 ст.382 КК України, крім того вже існують інші провадження в яких останній визнаний потерпілим, й на думку скаржника ОСОБА_5 колишня теща та ОСОБА_6 , колишня дружина вчинили чергове кримінальне правопорушення, навмисно знищили автомобіль який є предметом цивільного спору, на який накладено арешт, разом з тим матеріали справи не містять доказів того, що виконавчою службою здійснювалися дії щодо виконання судового рішення чи що будь-які особи мали зобов`язання , уповноважувалися щодо збереження спірного майна тощо, тоді як сама по собі незгода з процесуальною поведінкою сторін під час цивільного чи адміністративного судочинства чи сам по собі спір , який вирішується в цивільному судочинстві не є підставою для задоволення скарги, так само не є такою підставою й сама по собі незгода з рішеннями з процесуальних питань зокрема щодо виконання судових рішень у цивільних справах.

Так , відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 6 квітня 2016 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявніст об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.Як вбачається із матеріалів скарги, таких даних немає.
Так, враховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.
Так, Верховний Суд у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.
Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, щ можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.
Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному у неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точку зору допустимості та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Крім того, суд також враховує й правову позицію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка висловлена у пункті 6 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 17.01.2017, відповідно до якої, розглядаючи скарги цієї категорії, слід зважати на те, що відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.
Також, слід зауважити, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.
Згідно з правовою позицією, висловленою Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 1.3 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», бездіяльність слідчого, прокурора, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки:
1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію;
2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк;
3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.
Тобто, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність слідчого, прокурора, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.
Відтак доводи ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення ґрунтується на його особистих припущеннях про можливе вчинення протиправних дій та свідчить про суб`єктивне уявлення щодо правомірності чи неправомірності їх дій.
Таким чином, сам факт подання заяви про вчинення кримінального правопорушення не може бути безумовною підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяв і повідомлень є наявність в них фактичних даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення.
Таким чином в заяві від 28.04.2021 року не було наведено відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому викладені в заяві відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК України, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, КПК України, суд
У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.1 ст.388, ч.3 ст.28, ч.1 ст.382 КК України - відмовити .

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

17.05.2021