Справа № 991/5263/21
Провадження 1-кс/991/5344/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 .

Детектива НАБУ ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) від 07 грудня 2020 року,

ВСТАНОВИЛА

До слідчої судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на рішення детектива Національного бюро третього відділу детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_4 , а саме постанову про відмову у визнанні потерпілими.

Скарга подана у кримінальному провадженні № 0000706 від 04.11.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364 КК України.

Обґрунтування скарги

06.11.20 та 22.11.2020 скаржник звернувся до Національного антикорупційного бюро України із заявою про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.11.2020.

10.02.2021 року скаржник отримав постанову від 07.12.2020 за підписом детектива Національного бюро третього відділу детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_4 НАБУ про відмову у визнанні потерпілими. У цій постанові детектив зазначив, що диспозиція статті 364 КК України передбачає завдання внаслідок злочину майнової шкоди. Однак на час розгляду клопотання, в ході досудового розслідування не було встановлено відомостей, що вказують на спричинення або є замаху на спричинення заявнику моральної, фізичної чи майнової шкоди.

Скаржник вважає, що таке рішення детектива є незаконним. Він зазначає, що детектив не надав належного обґрунтування відмови, оскільки був зобов`язаний встановити та зазначити у постанові, які саме очевидні та достатні підстави свідчать про відсутність завданої шкоди, чого він не зробив. Скаржник переконаний, що у заяві та доданих до неї документах був достатній обсяг відомостей про вчинення кримінального правопорушення та щодо фактів і розміру завданої шкоди для визнання його потерпілими у цьому кримінальному провадженні.

Скаржник просить задовольнити скаргу, скасувати постанову детектива НАБУ ОСОБА_4 від 07.12.2020 року про відмову у визнанні потерпілим та зобов`язати визнати його потерпілим у кримінальному провадження № 0000706 .

Доводи сторін

У судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, попросив задовольнити.

Детектив в судовому засіданні пояснив, що заявником не наведено обставини, які б підтверджували завдання йому шкоди кримінальним провадженням. Крім того детектив зазначив про зловживання скаржником своїм правом на оскарження постанови про відмову у визнанні його потерпілим. Долучив копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 (справа 991/3632/21, провадження 1 кс/991/3692/21), з якої вбачається, що ОСОБА_3 вже звертався до суду про скасування вищезгаданої постанови детектива від 07.12.2020. Провадження по скарзі ОСОБА_3 було закрито у зв`язку з пропущенням строку на зверненням зі скаргою та відмовою у його поновленні.

Мотивація суду

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи у судовому засіданні, слідча суддя дійшла до таких висновків.

Щодо зловживань правом скаржника щодо оскарження постанови детектива НАБУ від 07.12.2021.

Ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 03 серпня 2021 року було відкрито провадження по справі та встановлено, що скарга була подана у строки передбачені статтею 303 КПК України ( ухвала Солом`янского районного суду м. Києва щодо повернення скарги на рішення детектива НАБУ від 07.12.2020 була з причин не підсудності Солом`янському районному суду м. Києва посвідчена секретарем с/з 27.08.2021, тому ймовірно була отримана ОСОБА_3 28.08.2021 , як він і зазначає у скарзі).Підстав для повернення скарги , відмови у відкритті не встановлено, тому слідча суддя розгляне справу по суті.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Рішення слідчого (детектива), прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених КПК України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне (ч. 3 ст. 110 КПК).

Необхідно визначити, у яких випадках особа може набувати статусу потерпілого відповідно до норм кримінального процесуального закону. Так, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди (ч. 1 ст. 55 КПК України). Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК України). Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3 ст. 55 КПК України).

З урахуванням цих положень, потерпілим може бути 1) особа, якій завдано шкоди (моральної, фізичної або майнової), яка 2) подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або 3) яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода, і тому вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Слід враховувати, що детектив має право відмовити особі у визнанні її потерпілим. Зокрема, така відмова (у формі постанови) є обґрунтованою за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди (ч. 5 ст. 55 КПК України). Це єдиний випадок, коли можна відмовити особі у визнанні її потерпілим.

Так, процесуальною підставою прийняття рішення про відмову у визнанні потерпілим відповідно до ст. 55 КПК України є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява подана особою, якій не завдано шкоди. При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною статтею мають бути належним чином мотивовані.

Слідча суддя аналізує постанову детектива НАБУ. Він вважає, що в ході кримінального провадження не встановлено достатніх відомостей, які б свідчили на спричинення, або ж замаху на спричинення заявнику моральної, фізичної або майнової шкоди. При цьому, він вказує на те, що потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства. Скаржник зазначає у скарзі, що потерпілим у кримінальному провадженні можу бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Разом з тим, скаржник не вказує, якої саме шкоди завдано йому кримінальним правопорушенням, не обгрунтовує належним чином ці доводи, а лише констатує ст. 55 КПК України.

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України). Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд повинен виносити вмотивовані рішення (наприклад, Рішення Великої Палати у справі Moreira Ferreira проти Португалії (no. 2) від 11 липня 2007 року, Заява № 19867/12, параграф 84). Вмотивованість вимагає від суду чітко вказати на підстави тієї чи іншої аргументації. При вирішенні питання про встановлення процесуального статусу осіб, таким чином, необхідно чітко вказати, на підставі яких доказів в осіб виникає такий процесуальний статус

Окрім цього, слідча суддя звертає увагу на те, що процесуальний статус потерпілого виникає саме з моменту, коли встановлено, що цій особі було завдано шкоди. У цьому випадку скаржник не надає будь якого підтвердження завдання йому будь-якої шкоди кримінальним правопорушенням.

Слідча суддя критично ставиться до доводів скаржника з приводу того, що постанова є незаконною та необґрунтованою. Постанова слідчого, прокурора складається, зокрема, з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України. (п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України) У постанові детектива НАБУ є мотивувальна частина з посиланням на положення КПК, яка містить мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування (у задоволенні клопотання відмовлено, оскільки майнова шкода підлягає доказуванню, а на даний момент недостатньо відомостей, які б свідчили про шкоду, завдану скаржнику та його дружині саме кримінальним правопорушенням).

Таким чином, у задоволенні скарги слід відмовити, оскільки скаржником не доведено будь-якими доказами розміру шкоди, що була завдана, або могла бути завдана кримінальним правопорушенням. Разом з тим, слідча суддя звертає увагу на те, що таким чином права скаржника не обмежуються, оскільки визнання потерпілим може відбутися на будь-якій стадії кримінального провадження, щойно буде встановлено (або належним чином доведено) вид і розмір шкоди, що була завдана кримінальним правопорушенням.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 55, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову детектива Національного бюро третього відділу детективів першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_4 від 07.12.2020 про відмову у визнанні потерпілими у кримінальному провадженні № 0000706 від 04.11.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1