Справа № 362/2786/21
Провадження № 1-кп/362/540/21
ВИРОК
20.08.2021 м. Васильків
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,
16.05.2021 ОСОБА_4 перебував за місцем проживання своєї матері ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 .
Того ж дня до ОСОБА_5 приблизно о 18 год. 00 хв. прийшла в гості знайома ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після чого ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зайшли на кухню та почали розпивати спиртні напої.
В подальшому приблизно о 22 год. 00 хв. ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пішли спати до однієї з кімнат будинку, а свій мобільний телефон марки «Xiomi» Redmi 9 сірого кольору, ОСОБА_6 поклала на диван поруч із собою.
Через деякий час у кімнату, де спала ОСОБА_6 , зайшов ОСОБА_4 та побачив на дивані мобільний телефон марки «Xiomi» Redmi 9 Garbon grey 4GB RAM 64GB ROM, IMEI 2: НОМЕР_1 сірого кольору. В цей час в останнього виник умисел на таємне викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, користуючись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, а ОСОБА_6 спить, ОСОБА_4 взяв до рук мобільний телефон марки «Xiomi» Redmi 9 Garbon grey 4GB RAM 64GB ROM, IMEI 2: НОМЕР_1 сірого кольору, що належить ОСОБА_6 , та побачив, що вище зазначений телефон заходиться в розрядженому стані, вийшов з кімнати, поставив на зарядку та залишив заряджатися. Коли батарея мобільного телефону зарядилася, ОСОБА_4 знову взяв його до рук та з місця вчинення кримінального правопорушення зник.
В подальшому ОСОБА_4 викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму 3137,67 грн.
Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні винним себе за ч. 1 ст. 185 КК України визнав повністю і пояснив, що дійсно взяв телефон ОСОБА_6 , яка спала, і залишив будинок з ним, в подальшому здав його в ломбард. В обвинувальному акті записано вірно всі обставини, за яких це сталося. У вчиненому він щиро розкаюється, просить строго його не карати. На даний час він працює неофіційно і вживає заходів до відшкодування шкоди, завданої потерпілій.
Показання ОСОБА_4 є послідовними, логічними, а тому не викликають у суду сумніву щодо правильності розуміння обвинуваченим змісту обставин кримінального правопорушення, добровільності та істинності його позиції.
Потерпіла ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву, згідно якої просила розгляд справи проводити за її відсутності, при ухваленні рішення покладається на думку суду.
Крім того, судом з`ясовано чи правильно розуміють учасники судового провадження зміст обставин кримінального провадження, чи немає сумнівів у добровільності позиції, а також роз`яснено, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку. Відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України, суд має право, якщо проти цього не заперечують учасники судового провадження, визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.
Такий порядок судового розгляду повністю узгоджується з вимогами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яких суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.
Також відповідно до п. 6 розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету Міністрів Ради Європи «Стосовно спрощення кримінального правосуддя» рекомендується, що оскільки при процедурі «заява підсудного про визнання вини» від обвинуваченого вимагається явка до суду на ранній стадії провадження, щоб заявити в суді публічно чи приймає він чи спростовує обвинувачення проти себе, то суд в таких випадках має вирішувати, обійтися без всього процесу розслідування або його частини чи негайно перейти до розгляду особи правопорушника, ухвалення вироку та, по можливості, вирішення питання щодо компенсації.
Отже, за згодою учасників судового провадження, які не оспорюють фактичні обставини кримінального провадження, кваліфікацію кримінального правопорушення, судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст його обставин, відсутні сумніви в добровільності їх позиції, суд, у порядку ч. 3 ст. 349 КПК України, визнав недоцільним дослідження доказів щодо обставин, які ніким не оспорюються, обмежившись допитом обвинуваченого та дослідженням письмових документів, а саме: матеріалів, що характеризують обвинуваченого, та матеріалів щодо речових доказів та залучення експертів й витрат на їх проведення.
Вина обвинуваченого ОСОБА_4 повністю підтверджується його показаннями, в яких він не оспорював вчинення кримінального правопорушення за викладених у обвинувальному акті обставин, щирим каяттям у вчиненому тощо.
Суд кваліфікує дії ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка).
При обранні виду та міри покарання суд, реалізуючи принципи справедливості та індивідуалізації покарання, враховуючи, що призначене покарання повинно бути не тільки карою, але і переслідувати цілі загальної та спеціальної превенції, вважає, що покарання повинно бути відповідним вчиненому і сприяти виправленню обвинуваченого та запобіганню вчинення нових злочинів.
Суд, відповідно до ст. 65 КК України, при призначенні обвинуваченому ОСОБА_4 виду та міри покарання, приймає до уваги характер і ступінь суспільної небезпеки вчиненого ним кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до кримінальних проступків, конкретні обставини кримінального провадження, його ставлення до вчиненого (вину визнав повністю, щиро розкаявся,), особу обвинуваченого, а саме: на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, характеризується в цілому позитивно, спиртними напоями не зловживає, громадський порядок не порушує, раніше не судимий, працює неофіційно.
Відповідно до ст. 67 КК України обставин, що обтяжують покарання судом не встановлено.
Згідно зі ст. 66 КК України суд визнає обставиною, яка пом`якшує покарання, щире каяття обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненому.
З урахуванням ступеня тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особи ОСОБА_4 , який раніше не судимий, наявності обставин, які пом`якшують покарання, та відсутність обставин, які обтяжують покарання, з огляду на альтернативні покарання, передбачені санкцією ч. 1 ст. 185 КК України, суд вважає за необхідне призначити йому міру покарання у виді громадських робіт, оскільки таке покарання повністю досягне мети його призначення та призведе до позитивних змін в особистості обвинуваченого, які створять у нього готовність до самокерованої правослухняної поведінки, у зв`язку з чим суд не вбачає необхідності призначати більш суворе покарання з числа передбачених санкцією ч. 1 ст. 185 КК України.
Процесуальні витрати на проведення судово-товарознавчої експертизи, які становлять 514,86 грн. необхідно стягнути з обвинуваченого на користь держави, що відповідає вимогам ст. 124 КПК України.
Керуючись ст.ст. 369-371, 373- 374, 381-382 КПК України,
ОСОБА_4 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України та призначити йому покарання у виді громадських робіт на строк 80 (вісімдесят) годин.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта у розмірі 514 (п`ятсот чотирнадцять) гривень 86 (вісімдесят шість) копійок.
Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирався.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на вирок суду, за виключенням оскарження з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини, може бути подана до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення.

Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя ОСОБА_1