Провадження № 1-кс/686/7913/21
29 липня 2021 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Нова Ушиця, Кам`янець-Подільського ( раніше Новоушицького) району, Хмельницької області, українця, громадянина України, розлученого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 раніше судимого,
29.07.2021 року заступник начальника ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітан поліціїОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 і його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, висловили узгоджену позицію про доцільність застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов такого висновку.
28.07.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, а саме про те, що ОСОБА_6 , будучи судимим за вчинення майнових злочинів, на шлях виправлення не став і маючи не зняту та не погашену судимість, повторно вчинив умисний, корисливий злочин.
Так, 27 липня 2021 року близько 23:50 год., ОСОБА_6 , перебуваючи неподалік будинку №28, що по вулиці Завадського, в м. Хмельницькому, помітив незнайому йому ОСОБА_7 з жіночою сумкою через плече і мобільним телефоном в руках та прийняв рішення про її пограбування.
Тоді ж, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій та свідомо бажаючи настання їх наслідків, з метою викрадення чужого майна, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_3 , наблизився з-заду до потерпілої ОСОБА_7 та вхопивши її рукою за волосся, з метою подолання опору потерпілої, застосувавши силу, різко потягнув її на зад, і таким чином повалив її на землю.
В той час, коли потерпіла знаходилася у положенні лежачи на землі, ОСОБА_6 , схопив її обома руками та з силою стиснув за шию щоб вона не кричала, внаслідок чого спричинив їй тілесні ушкодження у вигляді саден по поверхні шиї.
Подолавши таким чином опір потерпілої із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, ОСОБА_6 , шляхом ривка із рук потерпілої, відкрито, умисно викрав мобільний телефон «Redmi Note 9S», блактиного кольору, вартістю 6000 грн., із картою мобільного оператора «Київстар» та «Водафон», які для потерпілої майнової цінності не становлять, та чохлом у вигляді книжечки синього кольору, вартістю 300 грн., всього загальною вартістю 6300 грн., що належать ОСОБА_7 , та заховав його до кишені своїх шортів, після чого, усвідомлюючи, що його дії виявленні не лише потерпілою, а й іншими особами, намагався залишити місце події з викраденим майном, однак був затриманий перехожими.
28.07.2021 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
28.07.2021року ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме:
Протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 28.07.2021;
Протоколом огляду місця події від 28.07.2021;
Протоколом допиту в якості потерпілого ОСОБА_7 від 28.07.2021;
Протоколом оглядом предмета за участю ОСОБА_7 від 28.07.2021;
Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 28.07.2021;
Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.07.2021;
Протоколом впізнання за участю свідка ОСОБА_9 під час якого останній впізнав ОСОБА_6 від 28.07.2021;
Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.07.2021;
Протоколом впізнання за участю свідка ОСОБА_10 під час якого остання впізнала ОСОБА_6 від 28.07.2021;
Протоколом затримання в прядку ст. 208 КПК України ОСОБА_11 від 28.07.2021;
Протоколом допиту в якості підозрюваного ОСОБА_11 від 28.07.2021;
Постановою про уточнення даних від 28.07.2021;
Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального провадження ОСОБА_6 від 28.07.2021;
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Так, стороною обвинувачення встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури, суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки останній вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.
Крім того, після вчинення злочину ОСОБА_6 намагався переховуватись від органів досудового розслідування, а саме намагався покинувши місце злочину, однак був зупинений сторонніми особами.
Окрім цього, під час досудового розслідування не вдалось встановити місце знаходження всіх, предметів посягання що дає додаткову можливість будучи на запобіжному заході не пов`язаному із триманням під вартою, знищити, сховати або спотворити знаряддя скоєння злочину та речі, на яких наявні ознаки вчинення ним кримінального правопорушення, та предмети посягання, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та інші речі які можуть містити докази вчинення кримінального правопорушення, що також є ризиком, передбаченим п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення у судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
ОСОБА_6 відомі анкетні дані потерпілої , а тому ризик впливу на неї та на свідків є небезпідставним.
Аналізуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, слідчий суддя вважає такий ризик достатньо високим, зважаючи на підозру ОСОБА_6 у вчиненні відкритого заволодіння чужим майном, поєднаним із застосуванням насильства, а також на наявність фактів неодноразових притягнень до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, у тому числі з аналогічною правовою кваліфікацією.
ОСОБА_6 не має місця роботи, не має джерела доходів, а тому зможе продовжити вчиняти кримінальні правопорушення майнового характеру.
Так, 26.02.2021 ОСОБА_6 у зв`язку із відбуттям покарання звільнений із установи виконання покарання..
Однак і ОСОБА_6 на шлях виправлення не став та продовжив протиправну, кримінально карану діяльність, у вчиненні якої обґрунтовано підозрюється.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, а також те, що він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.
Наявність у ОСОБА_6 постійного місця проживання у АДРЕСА_2 , не є визначальним і таким, щоб давало можливість слідчому судді обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Аргументи захисника стосовно необхідності догляду за матір`ю,яка є пенсіонером не зменшують встановлених ризиків та не підтверджують здійснення такого догляду ОСОБА_6 , у тому числі до часу настання обставин, з якими органом досудового розслідування пов`язується кримінально карана поведінка підозрюваного.
А тому, у якості обґрунтування можливості, іншими, більш м`якими запобіжними заходами запобігти встановленим ризикам, слідчим суддею до уваги не беруться.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Більш м`які запобіжні заходи в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для даного стадії кримінального провадження стримуючих приписів.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Разом із тим, з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який пов`язаний із застосуванням насильства, слідчий суддя на підставі п.1 ч.4 ст.183 КПК України при обранні запобіжного заходу підозрюваному розмір застави не визначає.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту його затримання - 28.07.2021.
З огляду на викладене ,керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 24 вересня 2021 року включно.
Ухвала діє по 24 вересня 2021 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1