Справа № 357/1926/21
У Х В А Л А

24 лютого 2021 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000139 від 22.02.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, -

У С Т А Н О В И В:

23 лютого 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання клопотання клопотання прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000139 від 22.02.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України про арешт тимчасово вилученого майна, мотивоване наступним.

22.02.2021 о 13.50 год. зі служби «102» до Білоцерківського РУП надійшло повідомлення працівника батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква ОСОБА_4 про те, що 22.02.2021 близько 13:45 год. на узбіччі автомобільної дороги біля багатоповерхового житлового будинку №46, по бульвару Олександрійському, м. Біла Церква, Київської області, водій транспортного засобу марки «ВАЗ-2111» д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 за не притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху надав працівникам патрульної поліції неправомірну вигоду в розмірі 200 гривень.

Під час огляду місця подій 22.02.2021 було оглянуто салон службового автомобіля поліції марки Мітсубісі аутлендер д.н.з. НОМЕР_2 , де на поверхні килимка для ніг переднього пасажирського сидіннями автомобіля виявлено, оглянуто та вилучено одну грошову банкноту номіналом 200 гривень із серійним номером КЕ1 року випуску, яку за повідомленням патрульного поліцейського ОСОБА_4 йому надав водій транспортного засобу марки «ВАЗ-2111» д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 за не притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху.

Під час огляду місця подій громадянин ОСОБА_5 від дачі пояснень щодо походження виявлених та вилучених вищевказаних коштів відмовився.

22.02.2021 вказані відомості внесені до ЄРДР за №0000139, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

22.02.2021 вказані грошові кошти визнані речовими доказами та приєднанні до кримінального провадження № 0000139.

Вилучені в ході огляду салону службового автотранспорту поліції з якого вилучено грошові кошти в розмірі200 гривень, які є безпосереднім предметом злочину, передбаченого ст. 369 КК України, а саме є неправомірною вигодою наданою працівникам патрульної полії міста Біла Церква УПП в Київській області ДПП за не притягнення водія транспортного засобу марки «ВАЗ-2111» д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за порушення Правил дорожнього руху.

Таким чином, досягнення мети арешту майна, передбаченого ч.2 ст.170 КПК України, а саме: забезпечення збереження речових доказів, можливо лише за умови їх належного зберігання в органі досудового розслідування без можливості доступу до нього та використання сторонніми особами.

Виходячи з того, що на даний час у слідства є достатні підстави вважати, що вилучені в ході проведеного огляду місця події грошові кошти є безпосереднім предметом злочину що розслідується, а також з метою забезпечення проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, забезпечення збереження речових доказів, а також з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення чи відчуження вказаного майна та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні, необхідно накласти арешт на вилучені 22.02.2021 під час огляду салону службового транспортного засобу поліції грошові кошти в розмірі 200 гривень, із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

Прокурор Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив задовольнити. Таким чином прокурор підтвердив свою зацікавленість у розгляді зазначеного клопотання.

Власник вилучених коштів ОСОБА_5 належним чином повідомлявся про час і місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, його відсутність не являється перешкодою для розгляду клопотання згідно ст. 172 ч.1 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КУК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, суд приходить до висновку, що прокурор надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000139 від 22.02.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частоково.

Накласти арешт на вилучені 22.02.2021 під час проведення огляду місця подій та службового автотранспорту поліції марки «Мітсубісі» модель «Аутлендер» д.н.з. НОМЕР_2 розташованого на узбіччі автомобільної дороги біля багатоповерхового житлового будинку АДРЕСА_1 , грошові кошти в розмірі 200 гривень, однією банкнотою із серійним номером КЕ1493118, 2011 року випуску, з метою забезпечення збереження речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1