Провадження № 1-кс/686/6976/21
30 червня 2021 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , дізнавача ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хмельницькому клопотання дізнавача СД Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с.Стріхівці, Ярмолинецького району, Хмельницької області., зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , з середньою спеціальною освітою, не працюючого, розлученого, на утриманні осіб не має, раніше не судимого,
30.06.2021 року дізнавач СД Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури м. Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , підозрюваного вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, з покладенням визначених ч.5 ст.194 КПК України обов`язків, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики, а саме: ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Заслухавши думку дізнавача і прокурора, які підтримують клопотання, підозрюваного який не заперечив проти задоволення клопотання, дослідивши надані матеріали кримінального провадження слідчий суддя приходить до такого висновку.
29.06.2021 року ОСОБА_5 було письмово повідомлено про заміну раніше повідомленої підозри, а саме про підозру вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України за наступних обставин, а саме у тому, що: близько 21:00 год. 16.03.2020, ОСОБА_5 перебував за адресою АДРЕСА_2 , де під час спільного розпивання спиртних напоїв із потерпілою ОСОБА_6 у нього раптово виник умисел на заволодіння майном останньої.
Тоді ж, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , скориставшись безпорадним станом потерпілої ОСОБА_6 , зняв з її лівого вуха одну золоту сережку напівкруглої форми, вагою 1,7585 грама, 585 проби, вартістю 2505 грн. 93 коп., та поклав її до кишені свого одягу.
В подальшому, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 , перебуваючи в одній з кімнат зазначеної квартири, відчинив дверцята шаф меблевого гарнітуру, звідки, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою власної наживи, шляхом вільного доступу, викрав 6 предметів постільної білизни, 2 пари шкарпеток та 2 штори, які матеріальної цінності для потерпілого не представляють, а також полімерну коробку з штучними прикрасами, які матеріальної цінності для потерпілого не представляють, електронні ваги марки «Eternity» вартістю 145 грн. 07 коп., пристрій для вимірювання тиску марки «Gamma» вартістю 242 грн. 03 коп. в матерчатому чохлі вартістю 145 грн. 80 коп., міксер кухонний марки «Orion» моделі «OR-MIX01» з серійним номером 1009MIX011465 вартістю 287 грн. 23 коп., та валізу на коліщатках червоного кольору марки «Kaichao» вартістю 442 грн. 50 коп., у яку склав перелічені предмети.
Після цього, ОСОБА_5 , покинув квартиру, вийшов з будинку та зник з місця вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись в подальшому викраденим на власний розсуд.
Своїми протиправними діями ОСОБА_5 за версією органу досудового розслідування, заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 3768 грн. 56 коп.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Слідчий суддя зауважує, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, не має підтвердженого офіційного чи неофіційного правомірного джерела доходу, а тому може вчинити інше кримінальне правопорушення, у тому числі проти власності.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
В судовому засіданні встановлено, що до повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри відносно ОСОБА_5 був направлений обвинувальний акт до суду, після чого він ухилявся від явки на виклики.
У разі незастосування запобіжного заходу до підозрюваного, ОСОБА_5 без стримуючих приписів, зможе продовжити вчиняти дії з ухилення від явки до слідчого, прокурора чи слідчого судді.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.
Аналізуючи обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, особу ОСОБА_5 його вік, стан здоров`я, сімейний та майновий стан, відсутність попередніх притягнень до кримінальної відповідальності та судимостей, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри, враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст. 178 КПК України обставини в їх сукупності, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про те, що належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на нього в межах строку досудового розслідування обов`язків, визначених ст. 194 КПК України.
Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя
Клопотання дізнавача СД Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати стосовно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:
1) прибувати дослідчого, дізнавача, прокурора, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися за межі с.Стріхівці Хмельницького району без дозволу дізнавача, прокурора або суду.
3)повідомляти дізнавача, прокурора про зміну свого місця проживання та/або роботи;
Ухвала в частині покладення на підозрюваного обов`язків діє по 27 серпня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя