Провадження № 1-кс/686/5871/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УУКРАЇНИ
27 травня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором, про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000072,

ВСТАНОВИВ:

26.05.2021 року слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту із забороною використання на кросівки коричневого кольору, сині джинсові штани, помаранчеву кофту, сіру футболку з метою недопущення відчуження, знищення та переховування даного майна, яке являється речовими доказами по кримінальному провадженню.

В обґрунтування даного клопотання слідчий зазначив, що 27.04.2021 року близько 15 год.30 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні житлової квартири АДРЕСА_1 , під час спільного розпивання спиртних напоїв з ОСОБА_6 на грунті раптово виниклих неприязних відносин наніс біля 3-4 ударів кулаками правої руки в область голови та обличчя, від чого останній втратив свідомість та госпіталізований до реанімаційного відділення Старокостянтинівської ЦРЛ.

Дане кримінальне правопорушення 28.04.2021 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000072, правова кваліфікація правопорушення ч. 2 ст. 121 КК України.

28.04.2021 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, під час особистого обшуку у останнього було вилучено кросівки коричневого кольору, сині джинсові штани, помаранчеву кофту, сіру футболку.

Вилучені кросівки коричневого кольору, сині джинсові штани, помаранчева кофта, сіра футболка являються важливими речовими доказами у кримінальному провадженні, адже зберегли на собі сліди його вчинення та містять відомості, котрі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Зважаючи на викладене, на даний момент в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вказані вище речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також являються предметами посягання.

А тому, слід прийти до висновку, що на даний момент наявні вагомі підстави вважати, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна на даній стадії досудового розслідування може призвести до подальшого відчуження такого майна, його зміни, знищення, тощо, та унеможливить його використання у якості доказу у кримінальному провадженні.
В зв`язку із викладеним, в ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на кросівки коричневого кольору, сині джинсові штани, помаранчеву кофту, сіру футболку

При цьому, дане майно може бути приховане, знищене, змінене, або ж відчужене будь-яким способом, а тому вважаю що під час досудового розслідування наявні достатні підстави для заборони використання даних речей власником, адже лише передача на зберігання до камери зберігання речових доказів Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області може гарантувати його збереження.
Слідчий в судове засідання не з`явився, в клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання телефонограмою.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися або розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тобто, застосування інституту тимчасового вилучення майна можливе відносно підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно і лише до вирішення питання про арешт такого майна або до його повернення, що свідчить про конкретне визначення законодавцем можливої наступної долі тимчасово вилученого майна.

Випадки припинення тимчасового вилучення майна передбачені в ст.169 КПК України, де вказано, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених ч.5 ст.171 та ч.6 ст.173цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.

При цьому, в ч.5 ст.171 КПК України вказано, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З огляду на вищенаведене, слідчий мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна про накладення арешту на вилучене під час обшуку майно.

Відповідно до частини 3 статті 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

У свою чергу, статтею 116 КПК України встановлено, що строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

За приписами ч. 2 ст. 113 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

В даному випадку, зазначене в ч.5 ст.171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було подано з порушенням вказаного строку, а саме, згідно з протоколом затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину від 29.04.2021 року,майно вилучено 29.04.2021 року, в той час як клопотання про накладення арешту на майно подано до суду 26.05.2021 року.

При цьому слідчий не повернув тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 127/17092/18, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами кримінальний процесуальний закон розуміє лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами, труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у строк, визначений законом.

Слідчий суддя вважає, що слідчий об`єктивно мав нагоду звернутись до слідчого судді вчасно.

Обставин, які б унеможливлювали звернутись із клопотанням або істотно утруднювали звернення із клопотанням не встановлено.

Отже, слідчий суддя позбавлений правових підстав для накладення арешту на кросівки коричневого кольору, сині джинсові штани, помаранчеву кофту, сіру футболку, адже слідчий пропустив строк звернення з клопотанням про накладення арешту, передбачений ч.5 ст. 171 КПК України.

Керуючись ст.ст. 167-169, 170-173, КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, про накладення арешту на майно - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1