Справа № 136/489/21
провадження 1-кс/136/183/21
УХВАЛА
іменем України

24 травня 2021 року м. Липовець

Слідчий суддя Липовецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець клопотання, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096 від 27.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, непрацюючого, перебуває у цивільному шлюбі, раніше не судимого, -
ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 звернувся до Липовецького районного суду Вінницької області із клопотанням про зміну запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, а саме з 22:00 год. до 06:00 год., мотивуючи тим, що 27.03.2021 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження, 28.03.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 309 КК України.
29.03.2021 слідчий суддя Липовецького районного суду Вінницької області відмовив у задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та звільнив останнього з під варти, не застосувавши запобіжного заходу.
07.04.2021 за наслідками перегляду постановленої судом першої інстанції ухвали, Вінницький апеляційний суд постановив ухвалу якою застосував до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання.
У клопотанні захисник вказує, що суд апеляційної інстанції приймаючи рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту належним чином не мотивував своє рішення та не конкретизував, які саме обставини дали йому підставу вважати, що на час розгляду справи існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, не враховано було поведінку ОСОБА_4 в період до обрання запобіжного заходу з моменту вчинення кримінального правопорушення, його особу та інші обставини, які мали суттєве значення при вирішенні цього питання, зокрема, що ОСОБА_4 проживає у цивільному шлюбі із ОСОБА_6 , вони виховують двоє неповнолітніх дітей останньої, ОСОБА_4 має постійне місце роботи, хоча й неофіційне, був єдиним годувальником у цій сім`ї. Не було враховано дохід матері ОСОБА_4 , оскільки цілодобовий арешт встановлено саме за її місцем проживання, отож витрати несе саме вона щодо утримання ОСОБА_4 , не враховано площу житла, яке є однокімнатною квартирою, в якій змушені проживати двоє дорослих людей, при цьому не враховано витрати матері пов`язані з її віком та наявність на її утриманні матері похилого віку, а також інші обставини.
Обраний запобіжний захід стосовно ОСОБА_4 позбавляє можливості матеріально забезпечувати себе самого та свою родину, що вкрай погіршує матеріальний так і психологічний стан усієї родини.
Захисник вважає, що процесуальна поведінка ОСОБА_4 свідчить про фактичну відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, які в сукупності з підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.309 КК України стали підставою для застосування апеляційним судом до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Ураховуючи те, що за своїм ступенем такий запобіжний захід межує з позбавленням волі (запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою), що є надмірним втручанням у права та особи підозрюваного в контексті обставин конкретного кримінального правопорушення та особи підозрюваного, наведене стало підставою для звернення до суду захисника із даним клопотанням про зміну запобіжного заходу.
Захисник та підозрюваний в судовому засіданні підтримали клопотання з підстав, що у ньому наведені, просили змінити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у певний період доби, а саме з 22:00 год. до 06:00 год., вказуючи, що підозрюваний зможе забезпечити виконання належної процесуальної поведінки та такий запобіжний захід буде найменш обтяжливим для підозрюваного.

Підозрюваний запевнив, що зробив належні висновки, визнав, що зберігав амфетамін, що являється психотропною речовиною, вказав, що більше не буде вчиняти таких дій.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, вказуючи, що наразі не проведено ще усі слідчі (розшукові) дії у даному кримінальному провадженні, ризики які були підставою для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу наведені були у клопотанні про застосування запобіжного заходу, що передбачені п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, вони не зменшились, відтак відсутні підстави для зміни запобіжного заходу.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши та дослідивши матеріали додані до клопотання, встановив, що 27.03.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096 було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, за фактом незаконного виготовлення, придбання, зберігання, перевезення наркотичних засобів без мети збуту, за кваліфікуючою ознакою вчинено в особливо великих розмірах.
27.03.2021 ОСОБА_4 було затримано, в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчинені вищевказаного злочину, а 28.03.2021 пред`явлено підозру.
29.03.2021 ухвалою слідчого судді Липовецького районного суду Вінницької області було відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ ВП N 4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4
07.04.2021 ухвалою Вінницького апеляційного суду було скасовано ухвалу суду першої інстанції та застосовано щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання, а також покладено відповідні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
14.05.2021 захисник підозрюваного ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про зміну застосованого щодо його підзахисного запобіжного заходу із цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у певний період доби.
Слідчим суддею встановлено, що вказане клопотання подане по збігу тридцяти денного строку з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, що відповідає приписам ст.201 КПК України.
Частиною першою статті 201 КПК України визначено, що клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Так, ч. 1 ст. 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.
Слідчий суддя вважає, що матеріали кримінального провадження доводять підтвердження розумної підозри, що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
При цьому слідчим суддею враховується правові позиції Європейського суду з прав людини, де зазначено, що "обґрунтована підозра" - це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи), що також випливає з рішень Європейського суду з прав людини.
Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування (зміну) запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку "обґрунтованості підозри" в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.
Наявність обґрунтованої підозри знайшла своє відображення, що було констатовано апеляційним судом при перегляді ухвали про застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 .
Крім цього в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 визнав, що зберігав амфетамін, що являється психотропною речовиною.
Також слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для обрання апеляційним судом ОСОБА_4 запобіжного заходу та про які зазначено в ухвалі Вінницького апеляційного суду від 07.04.2021, передбачені п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового слідства та суду, а також незаконно впливати на інших осіб, які можуть бути свідками у кримінальному провадженні, продовжують існувати.
Підставами слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формі, що передбачена частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливого здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Так, згідно санкції статті 309 ч.3 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_4 передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини судом також береться до уваги, що "ризик втечі або уникнення правосуддя" зменшується з часом, адже включення строку запобіжного ув`язнення до строку покарання, якого мав підстави боятися заявник, зменшує це побоювання і його наміри втекти. При цьому на користь звільнення свідчать відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя (Справа ЄСПЛ "Пунцельт проти Чехії").
Сама по собі суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, при цьому, слід відмітити, що, у цій ситуації, тяжкість покарання не є самостійною підставою, оскільки у сукупності з іншими обставинами, зокрема суспільний інтерес такого злочину, збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути.
Оцінюючи наявність ризику незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з встановленого КПК України порядку отримання показань зазначених осіб у кримінальному провадженні на різних його етапах, та вважає, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті.
Слідчим суддею було встановлено, що в даному кримінальному провадженні допитано лише одного свідка « ОСОБА_8 », інші свідки не допитані.
Слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні проведено ще не у повному обсязі, строки досудового розслідування не вичерпано, що виправдовує наявність такого ризику.
Наведене спростовує доводи захисника наведені ним у клопотанні про фактичну відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.
Інші доводи наведені захисником у клопотанні зводяться щодо незаконності та необґрунтованості судового рішення суду апеляційної інстанції, тоді як надання оцінки судовому рішенню не належить до повноважень слідчого судді суду першої інстанції.
Також слідчим суддею враховується, що підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.
Слідчим суддею враховується, що після застосування запобіжного заходу апеляційним судом, судом першої інстанції вирішувалось питання про узаконення огляду проведеного на місці події та арешту вилученого майна, за наслідками розгляду яких, 21.04.2021 у задоволенні клопотання про проведення огляду в порядку обшуку у кримінальному провадженні №00000096, відомості про яке внесені до ЄРДР 27.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України було відмовлено, а 22.04.2021 ухвалою Липовецького районного суду було задоволено частково клопотання про арешт майна.
Слідчим суддею було встановлено, що ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції речі.
В період до з 29.03.2021 по 07.04.2021 в період незастосування запобіжного заходу жодних протиправних дій чи порушення процесуальної поведінки не допускав.
Слідчий суддя враховує, що при застосуванні запобіжного заходу судом апеляційної інстанції було враховано, що ОСОБА_4 зареєстрований в АДРЕСА_1 , яка належить матері підозрюваного ОСОБА_9 на підставі договору купівлі продажу від 25.06.2004.
Згідно довідок виданих Департаментом житлового господарства МКП Управляюча компанія «Київська» від 29.03.2021, вищевказана квартира є однокімнатною, площею 30,5 кв.м., в якій зареєстровано дві особи: власник ОСОБА_9 та її син ОСОБА_4 . За відомостями вказаного органу компрометуючі матеріали на ОСОБА_4 відсутні, будь яких зауважень на поведінку ОСОБА_4 від мешканців будинку не надходило. ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
В судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_6 , яка суду показала, що проживає із підозрюваним у цивільному шлюбі більше двох років, наймають житло, виховують її двох неповнолітніх дітей, усі побутові витрати сім`ї несе ОСОБА_4 . Обраний запобіжний захід ставить у вкрай тяжке матеріальне становище їх сім`ю та сім`ю його матері, оскільки останній допомагав і їй матеріально. 25.05.2021 призначено дату реєстрації їх шлюбу.
Крім цього, із довідок наданих медичним закладом слідує, що в 2018, 2019 ОСОБА_9 проходила курс лікування, перенесла оперативне втручання, що свідчить про її стан здоров`я та понесені витрати, у зв`язку із цим.
Із показів свідків, які були допитані безпосередньо в судовому засіданні ОСОБА_10 , ОСОБА_11 встановлено, що вони працювали із ОСОБА_4 по ремонту квартир, для останнього ця робота є основним джерелом доходу. Їм достовірно відомо, що ОСОБА_4 проживає в цивільному шлюбі ОСОБА_6 , яка має двоє неповнолітніх дітей, яких утримував ОСОБА_4 . Наразі об`єкти зупинені оскільки ОСОБА_4 в бригаді виконував основну роботу та організацію роботи. За першої можливості вони зможуть продовжувати роботи.
Встановлені судом обставини свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_4 , постійного місця проживання, роботи, усталених сімейних стосунків, та стримуючих факторів щодо недопущення порушення наявних ризиків.
Слідчим суддею встановлено, що вищевказані обставини мають суттєве значення при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу.
Слідчим суддею враховується, що у відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права та свободи підозрюваного має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним КПК України конкретним підставам і меті), що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Слідчий суддя вважає, що на підставі зібраних у кримінальному провадженні доказів, які були досліджені в судовому засіданні та обставин встановлених в судовому засіданні, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби зможе забезпечити виконання підозрюваним належної процесуальної поведінки та запобігти існуючим ризикам.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою Вінницького апеляційного суду від 07.04.2021 на ОСОБА_4 було покладено обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, які слід залишити незмінними.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 132, 171, 178, 193, 194, 196 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000096 від 27.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, -задовольнити.

Змінити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою АДРЕСА_1 , запобіжний захід із цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання - АДРЕСА_1 , - на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за цією ж адресою у певний період доби - з 22:00 год. по 06:00 год.
Обов`язки покладені на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Вінницького апеляційного суду від 07.04.2021 - не змінювати.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1