КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київський апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 27 липня 2021 року апеляційну скаргу прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 10 червня 2021 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Вчорайше, Ружинського району, Житомирської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, працюючого сімейним лікарем в КНП ЦСД Деснянського району м. Києва, не одруженого, проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,-

за участі: прокурора захисника підозрюваної ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:
Вказаною ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком до 10 серпня 2021 року, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Не погоджуючись з таким рішенням, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, строком на 60 днів.
Апелянт вважає оскаржувану ухвалу незаконною, через невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам справи, які підтверджуються доказами, дослідженими під час судового розгляду, та містять істотні суперечності. Слідчим суддею не дотримано положення ст. 94, 178, 370 КПК України та допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального закону. Окрім того, не оцінено в сукупності всі обставини, що свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж нічний домашній арешт.
Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення захисника та підозрюваного, які заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як убачається з матеріалів судового провадження, Деснянським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 08 червня 2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 000538, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
08 червня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
10 червня 2021 року слідчий Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням прокурора деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв., з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 10 червня 2021 року у задоволенні клопотання відмовлено, застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Згідно зі ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту перевірялись при розгляді клопотання. При цьому, допитано підозрюваного ОСОБА_6 , заслухано думку прокурора та захисника, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчим суддею також враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, характеризуючі дані про його особу, в їх сукупності.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Зокрема, у рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти долученого Королівства», зазначено, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як правильно зазначив в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, стороною обвинувачення не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, а відтак є підстави вважати, що застосування підозрюваному такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання, зможе запобігти вказаним ризикам та виконання покладених процесуальних обов`язків.

Доводи прокурора, які зазначені в апеляційній скарзі, про те що прийняте слідчим суддею рішення є незаконним, колегія суддів вважає непереконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання слідчого про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту дослідив всі обставини, з`ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного обґрунтованого та вмотивованого рішення, відповідно до вимог ст. 370 КПК України.

Окрім того, оскаржуваною ухвалою покладено на підозрюваного ОСОБА_6 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора слідчого судді за першою вимогою;повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді за першою вимогою. Прокурором не надано доказів на підтвердження того, що вказані обов`язки підозрюваним ОСОБА_6 не дотримано, відтак відсутні підстави для застосування до нього більш суворого запобіжного заходу.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких прокурор просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.

Суд обґрунтовано, у відповідності до вимог ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 даних про його особу, застосував запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст. ст. 176 178, 181, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 10 червня 2021 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком до 10 серпня 2021 року, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, - залишити без змін, а апеляційну скаргупрокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , - без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 754/9035/21 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_9
Провадження № 11сс/824/3917/2021 Доповідач: ОСОБА_1

Категорія ст.179 КПК України