УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 червня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 000 72 від 05.02.2020, у якому

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, громадянин України, українець, з неповною вищою освітою, СПД фізична особа підприємець, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 355 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 08.06.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 355 КК України, відповідно до якої ОСОБА_4 , діючи спільно з іншими особами, керуючись корисливим умислом, упродовж 2019-2020 років організував діяльність колл-центру, якому надав базу персональних клієнтів боржників ТМ «Быстрозайм» та ТОВ «Прості займи» з метою подальшого примушування цих клієнтів до виконання цивільно-правових зобов`язань перед зазначеними товариствами шляхом здійснення психологічного тиску з погрозами застосування насильства над потерпілими та їх близькими родичами.

Слідчий вважав, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків тв. інших підозрюваних у кримінальному провадженні, знищити, спотворити чи сховати речі та документи, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, а також продовжити злочину діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання, зазначивши, що висунута підозра необґрунтована, наведені стороною обвинувачення ризики не доведені. Також, просив врахувати, що його дружина знаходиться на останньому місяці вагітності та потребує його піклування.

Захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на недоведеності причетності їх підзахисного до вчинення інкримінованого йому злочину, та необґрунтованості наведених ризиків, тому просили застосувати більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

У зв`язку з цим, враховуючи, що ОСОБА_4 інкримінована активна участь в організації діяльності щодо примушування осіб до виконання цивільно-правових зобов`язань шляхом здійснення психологічного тиску, що свідчить про наявність обґрунтованих підстав для критичної оцінки моральних якостей підозрюваного, слідчий суддя дійшов переконливого висновку, що підозрюваний може вчинити дії з метою переховування.

Також, не виключено, що з метою зміни свідками та іншими учасниками кримінального провадження наданих показань, підозрюваний може вчинити дії з метою здійснення незаконного впливу на них.

Водночас малоймовірним є ризик того, що ОСОБА_4 може продовжити злочинну діяльність.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Покарання за ч. 3 ст.355 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти доваженим ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Враховуючи перелічене вище, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим не доведено, що належну процесуальну поведінку підозрюваного не зможе забезпечити інший, менш суворий, ніж тримання під вартою, запобіжний захід, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 має міцні сімейні зв`язки, постійне місце мешкання та роботи, раніше до кримінальної відповідальності не притягався,.
Зазначені обставини у сукупністю з процесуальною поведінкою підозрюваного, приводять слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати приміщення квартири АДРЕСА_3 з 22 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого ГУНП у м. Києві, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 08 серпня 2021 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1