провадження №: 1-кс/752/5232/21
У Х В А Л А
про арешт майна
25.06.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000094, відомості щодо якого внесені 18.06.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді звернувся прокурор із вказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на криптовалютний гаманець НОМЕР_1 та грошові кошти у розмірі 631 500,00 доларів США, які надсилалися в криптовалюті USDT (Tether) у кількості 631 500,00 USDT.

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000094, відомості щодо якого внесені 18.06.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з 2016 року коли почався мейнстрімінговий рух щодо інвестування фіатних грошових коштів в криптовалюти, потерпілий ОСОБА_4 почав займатися діяльністю пов`язаною з купівлею та продажем різних криптовалют. Приблизно на початку 2017 року на території міста Києва він познайомився з ОСОБА_5 , який позиціонував себе як фахівець в галузі криптовалют. На тлі спільних інтересів вони почали взаємодіяти та укладали усні угоди, предметом яких було надання послуг з консалтингу по криптовалютам. Під час взаємодії ОСОБА_6 систематично з`являвся на зустрічі спільно ОСОБА_7 , який є бізнес партнером останнього.

10.06.2021 року у потерпілого ОСОБА_4 виникла необхідність формування портфелю криптовалют на значну суму. З метою обговорення питань щодо переказу грошових коштів він зателефонував ОСОБА_8 та вони домовились по всім деталям переказу. Обговоривши моменти угоди та способи перерахування грошових коштів, вони домовились продовжити подальше листування в мессенджері «Телеграм».

Під час спілкування ОСОБА_8 повідомив, що грошові кошти потрібно надіслати на його електронний гаманець НОМЕР_1 , у криптовалюті USDT (Tether). Спочатку потрібно було надіслати тестову транзакцію на сумму 100 доларів США у зазначеній криптовалюті, що ОСОБА_4 і зробив. Після цього ОСОБА_8 підтвердив успішність транзакції та повідомив, що ОСОБА_4 може пересилати всю суму, яка необхідна для здійснення операції з купівлі продажу майна, що остванній і зробив.

Для здійснення цих операцій ОСОБА_4 залучив свою знайому ОСОБА_9 і передав їй всю суму готівкою, після чого остання здійснила основну транзакцію на криптовалютний гаманець НОМЕР_1 .

Після успішної транзакції, ОСОБА_4 зайшов до мессенджеру «Телеграм» та помітив відсутність листування з ОСОБА_5 , після щого він зв`язався з ОСОБА_5 , але останній почав заперечувати отримання грошових коштів, хоча перед цим підтвердив отримання тестової транзакції. На прохання надіслати скріншоти листування ОСОБА_8 повідомив, що не може це зробити, оскільки в нього не зберіглося листування. При цьому у мессенджері «Телеграм» є можливість видалення бесіди між учасниками, як на власному пристрої, так і на пристрої іншого абонента, що і було зроблено ОСОБА_5 .

Факт транзакції можливо побачити через веб-сайт ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме те, що грошові кошти перераховані з криптовалютного гаманця 0x28c6c06298d514db55e5743bf21d60 на криптовалютний гаманець 0x270E7b73AbA8232b2DbfED6b4667B13f8bd868A0,

На сьогоднішній день зазначена сума грошових коштів наявна на вказаному криптовалютному гаманці. Факт допущення помилки в одній букві чи цифрі в адресі криптовалютного гаманцю не може бути, оскільки таким чином транзакція була б недійсною і грошові кошти повернулися на рахунок відправника.

Після цього потерпілий намагався зв`язатися з ОСОБА_5 та обговорити все при особистій зустрічі, проте останній такої зустрічі уникав.

Враховуючи зазначене є підстави вважати, що ОСОБА_6 шахрайським шляхом заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_10 у розмірі 631 500,00 доларів США, які надсилалися в криптовалюті USDT (Tether) у кількості 631 500,00 USDT, що станом на 10.06.2021 дорівнює 17 158 145,00 грн. за курсом НБУ та за курсом криптовалюти USDT (Tether) станом на вказану дату.

Під час досудового розслідування встановлено, що наразі вказані грошові кошти знаходяться на криптовалютному гаманці 0x270E7b73AbA8232b2DbfED6b4667B13f8bd868A0.

Постановою прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 від 22.06.2021 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000094.

Враховуючи вищевикладене, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, збереження речових доказів та проведення необхідних експертних досліджень у кримінальному провадженні, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, у зв`язку з цим, прокурор просить задовольнити вказане клопотання.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику власника майна.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора, власника майна та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 від 22.06.2021 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000094.

Отже, вищевказане майно відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і визнано, у встановленому закону порядку, речовим доказом.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Разом з цим, слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, обставин вчинення кримінального правопорушення, наслідки, правові підстави для накладення арешту, вважає клопотання прокурора обґрунтованим, оскільки у разі не накладення арешту на вищевказане майно може призвести до непередбачуваних наслідків, у тому числі до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів по кримінальному провадженню, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане майно, з метою збереження речових доказів, у зв`язку із цим клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ
Клопотання прокурора Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на криптовалютний гаманець НОМЕР_1 та грошові кошти у розмірі 631 500,00 доларів США, які надсилалися в криптовалюті USDT (Tether) у кількості 631 500,00 USDT.Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1