У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" листопада 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

Захисник ОСОБА_3 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

В судовому засіданні захисник підтримала подану нею заяву та просила задовольнити відвід слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки вказана слідча суддя розглядала усі клопотання слідчого у даному кримінальному провадженні, а тому на думку захисника, є упередженою.

Захисники та підозрюваний підтримали заяву ОСОБА_3 .

Прокурор в судовому засіданні заперечував про задоволення заявленого відводу, зазначивши, що він безпідставний.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлена про судове засідання згідно вимог ст. 135 КПК України, не з`явилася, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористалася.

Враховуючи вимоги ст. ст.22, 26 та 81 КПК України, вважаю за можливе розглянути заяву про відвід у відсутність осіб, що не з`явилися, і приходжу до наступних висновків.

У провадженні слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 знаходиться клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

25.11.2020 року захисник ОСОБА_3 під час судового розгляду зазначеного клопотання заявила про відвід слідчому судді ОСОБА_4 .

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими суду матеріалами, не встановлено наявності певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін.

Частиною третьою статті 35 КПК України встановлено порядок визначення слідчого судді для розгляду справи, а саме: визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Щодо доводів захисника про порушення автоматизованого розподілу при визначенні слідчого судді у вказаному проваджені, то вони є необґрунтованими, зважаючи на те, що згідно п.7.50 «Засад використання автоматизованої системи документообігу Дніпровського районного суду м. Києва», затверджених рішенням зборів суддів Дніпровського районного суду м. Києва від 28.09.2020 року, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженні передаються раніше визначеному судді.

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ж ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Отже, вважаю, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави згідно вимог кримінального процесуального закону України для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст.1-2, 7-29, 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволені заяви захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження за клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: