Провадження № 1-кп/537/289/2020
Справа № 537/4223/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2020 р.Крюківський районний суд м.Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_6
розглянувши в підготовчому засіданні в залі Крюківського районного суду в м.Кременчуці обвинувальний акт № 0001195від 18.08.2020року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
20.11.2020 року до Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області надійшов обвинувальний акт № 0001195 від 18.08.2020року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, надавши відповідне письмове клопотання, обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які в обґрунтуванні застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 посилається на ризики: а саме:
1. Незаконно впливати на потерпілих та свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності.
2. Вчиняти інші кримінальні правопорушення. Цей ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 проявив неабияку агресію, спричинивши тілесні ушкодження потерпілому.
3. Переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Цей ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 будучи визнаним винним у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, загрожує реальна міра покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Маючи страх бути засудженим до такого покарання, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, після вчиненого кримінального правопорушення підозрюваний ОСОБА_4 самостійно до органів досудового розслідування не звернувся, на місце події швидку не викликав.
Вважає, що вказані ризики уже є доведеними, оскільки на досудовому слідстві ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука від 09.09.2020 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком з 09.09.2020 по 07.11.2020.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука від 02.11.2020 ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком з 02.11.2020 по 26.11.2020 включно.
Інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до ОСОБА_4 із наступних причин:
-особисте зобов`язання - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 вчинив тяжке кримінальне правопорушення;
-особиста порука на адресу слідчого відділу та прокуратури не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_4 ;
-домашній арешт не можливо застосувати у зв`язку з тим, що перебуваючи під домашнім арештом, не можливо запобігти спробам підозрюваного, з метою уникнути покарання за вчинення злочину, залишити місце, визначене слідчим суддею з метою переховування;
-застава - у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
В підготовчому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 просили обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 більш м*який запобіжний захід, а саме домашній арешт в нічний час.
В підготовчому засіданні представник потерпілого адвокат ОСОБА_6 не заперечує проти заявленого прокурором клопотання щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.
Суд, вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, представника потерпілого , дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.
Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно зі статтею 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.
Вирішуючи заявлене прокурором клопотання щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить із вимог статті 29 Конституції України, якими передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Наведені Конституційні гарантії права на свободу та особисту недоторканість поєднується з такими ж вимогами статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року), яка відповідно до вимог частини 1 статті 9 Конституції України ратифікована 17 липня 1997 року Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основоположним свобод людини (1950 року), Першого протоколу та протоколів №№2, 4, 7 та 11 до Конвенції».
У пункті 1 статті 1 цього Закону зазначено, що Україна повністю визнає на своїй території дію статті 46 Конвенції щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Європейського Суду з прав людини в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції, а статтями 13, 17 Закону України «Про визнання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права» та змінюють практику застосування національного закону відповідно до Рішення цього Суду.
Рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року встановлено, що відсутність чітко сформульованих положень, які б визначали чи можливо належним чином продовжити застосування на стадії досудового слідства запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного на визначений період на стадії досудового слідства, не відповідає критерію «передбачуваності закону» для цілей пункту 1 статті 5 Конвенції (п.74).
Застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, а саме: особистого зобов`язання, особистої поруки, застави та домашнього арешту, у даному випадку недоцільно із наступних причин:
-особисте зобов`язання - не можливо застосувати тому, що даний запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до обвинуваченого в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків та через необхідність дотримання принципів співрозмірності між тяжкістю злочину та м`яким характером цього запобіжного заходу;
-особиста порука - на адресу слідчого відділу та прокуратури не надходили для розгляду письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_4 ;
-застава - слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від ОСОБА_4 , рідних або інших осіб. Також, інкримінований ОСОБА_4 злочин вчинено із застосуванням насильства;
- домашній арешт - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків та нових злочинів. Крім того ОСОБА_4 , перебуваючи на волі зможе контактувати із свідками, а також із потерпілим по вказаному кримінальному правопорушенні та також може почати на них впливати, з метою зміни або відмови їх давати показання.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України установлено, що підставою обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, який в аспекті кримінально-правової кваліфікації відноситься до категорії тяжких.
Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 не одружений,не має утриманців, тобто міцні соціальні зв`язки у нього відсутні.
Викладене дає підстави вважати, що у разі застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не можливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.
Стан здоров`я ОСОБА_4 та вік не перешкоджають обранню запобіжного заходу стосовно нього у вигляді тримання під вартою.
Під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, суддею враховувались ряд факторів та обставин ризиків, наявність яких на даний час не зменшилась.
За викладених обставин, оцінюючи суспільну небезпечність та тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, з метою запобігання ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме запобігання спробам переховуватися від суду, та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд вважає за необхідне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Відкласти підготовче засідання, визначивши дату слухання у визначені законом строки з викликом прокурора та інших учасників судового провадження.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 314, 331 Кримінально-процесуального кодексу України, суд , -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сторожове, Чутівського району, Полтавської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, раніше судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 22.01.2021 року 24 год. 00 хв. включно.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.
Відкласти підготовче судове засідання на 03.12.2020 року о 14.00 год. та викликати прокурора та інших учасників розгляду справи на вказану дату.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1