н/п 1-кс/953/7705/20
УХВАЛА
"09" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
перекладачів - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

Так, 10.07.2020, приблизно о 00.20 (точний час в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_11 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , з метою спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно наніс потерпілому ОСОБА_12 удар в область голови, внаслідок чого останній впав на землю та в подальшому помер.
Причиною смерті ОСОБА_12 , відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №10-12/1934-Дм/20, є травматичний внутрішньочерепний крововилив.
На обґрунтування клопотання слідчий просить суд врахувати необхідність виконання значної кількості слідчих дій, для чого необхідний строк не менше двох місяців, оскільки у тримісячний строк не вдалося провести всі необхідні слідчі дії, отримати висновки судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , яка станом на 22.09.2020 не завершена через відсутність судово-гістологічної експертизи об`єктів від трупа (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020); додаткових судово-медичних експертиз, які були призначені після проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 , які станом на 22.09.2020 не закінчені (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020).
У судовому засіданні прокурор підтримав подане слідчим клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_16 та його захисник адвокат ОСОБА_4 не заперечували проти задоволення клопотання слідчого.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
Слідчим СВ Київського ВП ГУНП в області 10.07.20 о 23.00 в порядку ст. 208 КПК України (10.07.2020 о 09.00 годині фактичне затримання) затриманий ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому органом досудового розслідування 10.07.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
12.07.2020 р. слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_17 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 07 вересня 2020 р. включно, без визначення застави.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 01.09.2020 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, а саме до 10.10.2020 р.
Ухвалою слідчого судді від 03.09.2020 р. продовжено підозрюваному ОСОБА_17 строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування на 38 днів, тобто до 10.10.2020 р. включно, без визначення застави.
Матеріали кримінального провадження свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_17 підозри.
Трьохмісячний строк досудового розслідування у вказаному провадженні закінчується 10.10.2020, однак для закінчення досудового розслідування необхідно виконати наступне:
- отримати висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , яка станом на 22.09.2020 не завершена через відсутність судово-гістологічної експертизи об`єктів від трупа (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020);
- отримати висновки додаткових судово-медичних експертиз, які були призначені після проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 , які станом на 22.09.2020 не закінчені (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020);
- з урахуванням висновків судових експертиз вирішити питання щодо остаточної кваліфікації та повідомити підозрюваного про зміну раніше повідомленої підозри;
- виконати вимоги ст. 290 КПК України;
- скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, інші необхідні документи та перевести їх на туркменську мову, вручити підозрюваному.
Результати вказаних слідчих та процесуальних дій мають суттєве значення для встановлення наявності або відсутності ознак злочину, правильної правової кваліфікації кримінального правопорушення, тобто мають суттєве значення для судового розгляду.
На даний час у кримінальному провадженні триває проведення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , додаткових судово-медичних експертиз, які були призначені після проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 , без висновків яких неможливо встановити об`єктиву істину у кримінальному провадженні та завершити досудове розслідування.
Відповідно до ст. 295-1 ч. 1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 4 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
На даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: отримати висновки судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , яка станом на 22.09.2020 не завершена через відсутність судово-гістологічної експертизи об`єктів від трупа (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020); додаткових судово-медичних експертиз, які були призначені після проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 , які станом на 22.09.2020 не закінчені (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020); з урахуванням висновків судових експертиз вирішити питання щодо остаточної кваліфікації та повідомити підозрюваного про зміну раніше повідомленої підозри; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, інші необхідні документи та перевести їх на туркменську мову, вручити підозрюваному, - що мають суттєве значення для повноти досудового розслідування; необхідно продовжити строк досудового розслідування до п`яти місяців.
Вищевказані слідчі дії є необхідними для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, а саме дослідження обставин вчинення ОСОБА_18 дій, які інкримінується йому як злочинні, надання їм належної правової оцінки, проведення інших слідчих та процесуальних дії.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, прокурором в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в строк, передбачений ст. 219 КПК України, оскільки органом досудового розслідування станом на час звернення до суду не отримані висновки судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_13 , яка станом на 22.09.2020 не завершена через відсутність судово-гістологічної експертизи об`єктів від трупа (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020); додаткових судово-медичних експертиз, які були призначені після проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 та потерпілого ОСОБА_15 , які станом на 22.09.2020 не закінчені (лист КОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичних експертиз» від 22.09.2020), без чого неможливо встановити об`єктивну істину у кримінальному провадженні та завершити досудове розслідування, належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, надати належну кваліфікацію діям підозрюваного, оголосити остаточну підозру, дослідити всі наявні докази в їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку. В залежності від результатів висновків експертизи, буде прийняте відповідне рішення органом досудового розслідування та проведені відповідні процесуальні та слідчі дії, які є обов`язковими та без виконання яких не можливо завершити досудове розслідування.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1