Справа № 308/4092/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 листопада 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, іншої уповноваженої особи Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність слідчого, іншої уповноваженої особи Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивовано тим, що станом на 11.04.2019 їй не видано витяг з ЄРДР а також не надіслано відповідь на інформаційний запит, що вказує на допущену бездіяльність слідчим, іншою уповноваженою особою Ужгородського ВП, що триває і полягає у невиконанні вимог ст. 214 КПК України, зокрема у невнесенні ними відомостей до ЄРДР, в тому числі у строк встановлений законом, із складеного від 09.04.2019 слідчим слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується, про яке йому було заявлено від 09.04.2020, який склав вказаний протокол на місці вчиненого кримінального правопорушення в Ужгородському міському поштовому відділенні №17 (вул. Добролюбова, 6, м. Ужгород) начальником вказаного поштового відділення ОСОБА_5 з іншими працівниками. На думку скаржниці, попередня правова кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення ст. 366 КК України. Джерелами, з яких стало відомо або може бути відомо про вчинене кримінальне правопорушення працівниками пошти (в т.ч. їх керівником) є Акти складені ними від 09.04.2019 з внесенням до них завідомо неправдивих відомостей; інша поштова документація з прийняття і видачі ОСОБА_3 від 09.04.2019 поштовим відділенням №17 поштової рекомендованої кореспонденції (в т.ч. у великому конверті невідомого походження з невідомим вкладенням в ньому, на якому відсутні будь-які опознавальні відомості, марки, штампи відмітки, надписи тощо (пустий чистий папір конверту з двох його сторін).

Враховуючи вище зазначене, заявниця просить слідчого суддю зобов`язати слідчого, іншу уповноважену особу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області невідкладно припинити і усунути бездіяльність, внести відомості, які можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення начальником УМП № 17 ОСОБА_5 з іншими працівниками до ЄРДР з протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується, про яке заявлено ОСОБА_3 від 09.04.2019 слідчому Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_6 від 15.04.2019 року скаргу призначено до судового розгляду в судовому засіданні на 03.05.2019 року о 09 год. 40 хв., за участю сторін.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_6 від 05.07.2019 року скаргу залишено без розгляду у зв`язку із неявкою заявника в судові засідання 03.05.2019, 23.05.2019, 05.07.2019.

В подальшому, ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 27.07.2019 ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.07.2019 про залишення без розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скасовано, постановлено призначити новий розгляд провадження за скаргою в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області.

За результатами автоматичного визначення слідчого судді, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 та передано матеріали справи для подальшого розгляду.

Судовий розгляд скарги призначався неодноразово. Так, справу було призначено до розгляду на 12.08.2019 на 15 год. 05 хв. Судове засідання на вказану дату не відбулося у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_1 в нарадчій кімнаті. Судове засідання було відкладено на 24.09.2019 на 14 год. 45 хв., яке не відбулося у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_1 в нарадчій кімнаті. Судове засідання було відкладено на 01.10.2019 на 16 год. 30 хв., яке було відкладено у зв`язку із неявкою слідчого. Судове засідання було відкладено на 17.10.2019 на 16 год. 30 хв., яке не відбулося у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_1 в нарадчій кімнаті. Судове засідання було відкладено на 18.10.2019 на 11 год. 00 хв., у якому оголошено перерву до 11 год. 00 хв. 22.10.2019.

Судове засідання було відкладено на 22.10.2019 на 11 год. 00 хв., яке було відкладено у зв`язку із клопотанням заявника про ознайомлення з матеріалами справи та витребуванням протоколу. 25.10.2019 заявницею ОСОБА_7 заявлено відвід складу суду під головуванням судді ОСОБА_1 . 29.10.2019 заявницею ОСОБА_3 під час судового засідання подано заяву про відвід секретаря судового засідання ОСОБА_8 , та заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 від 29.10.2019 постановлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід секретаря судового засідання ОСОБА_8 відмовити.

В подальшому, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 27.11.2019 у задоволенні заяв ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 відмовлено, матеріали справи повернено слідчому судді ОСОБА_1 для подальшого розгляду.

Провадження було призначено до розгляду на 12.12.2019 на 10 год. 35 хв. Судове засідання на вказану дату не відбулося у зв`язку із неявкою учасників судового розгляду. Судове засідання було відкладено на 23.12.2019 на 10 год. 45 хв., яке не відбулося у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_1 в нарадчій кімнаті.

Судове засідання було відкладено на 24.01.2020 на 14.00 год, у зв`язку з поданою заявою про відкладення розгляду справи від заявника, таке було відкладено на 05.02.2020 року. 05.02.2020 на адресу суду заявником ОСОБА_3 подано клопотання про відкладення розгляду всіх справ де остання є заявником.

Заявниця ОСОБА_3 про час та дату судового розгляду повідомлена належним чином шляхом направлення судових повісток на адресу заявника, яку вона вказала у поданій скарзі, в судові засідання, призначені на 17.02.2020, 17.03.2020, 09.04.2020, 08.05.2020, 26.05.2020, 24.06.2020 не з`явилася, про причини своєї неявки не повідомила. На адресу суду повернулися конверти з поштовою відміткою «повернення за терміном зберігання».

Провадження було призначено до розгляду на 09.07.2020. Судове засідання на вказану дату не відбулося у зв`язку із неявкою учасників судового розгляду.

На адресу суду 16.07.2020 року ОСОБА_3 подано заяву про відкладення всіх справ за її участю у зв`язку з перебуванням на лікуванні. Підтверджуючих доказів до такої заяви не надано.

Провадження було призначено до розгляду на 04.09.2020. На адресу суду 04.09.2020 року ОСОБА_3 подано заяву всім суддям Ужгородського міськрайонного суду про відкладення всіх справ за її участю у зв`язку з продовженням лікування. Підтверджуючих доказів до такої заяви не надано.

Розгляд скарги на підставі ч.3 ст.306 КПК України відкладався, і суд повторно викликав скаржника в судові засідання, призначені на вказані дату та час, однак будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду скарги на вказані дати, заявник ОСОБА_3 в судові засідання, з невідомих для суду причин, не з`явилася, що позбавило суд можливості заслухати особисті пояснення скаржника по суті скарги.

У судові засідання призначені на 22.09.2020, 13.10.2020 року заявник не з`явилася, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи не подавала. На адресу суду 13.10.2020 року подала заяву до початку розгляду справи про надання можливості ознайомитись з матеріалами провадження. Згідно відмітки на поданій заяві ознайомилась частково з матеріалами провадження.

Судове засідання було відкладено на 10.11.2020 року про час та дату судового розгляду повідомлена належним чином шляхом направлення судових повісток на адресу заявника, яку вона вказала у поданій скарзі.

Заяв про підтримання скарги та розгляд справи за відсутності скаржника або відкладення судового засідання до суду останньою не подано. Окрім того, інформацію щодо часу та місця розгляду зазначеної справи розміщено на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: https://court.gov.ua/fair/sud0712.

Слідчим суддею прийнято рішення про проведення розгляду скарги за відсутності скаржника ОСОБА_3 , оскільки остання будучи належним чином повідомленою про час і місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явилася, залишення скарги без розгляду суперечить правовим приписам ст.307 КПК України, а відтак, скаргу слід вирішити на підставі поданих доказів.

До вказаних висновків, слідчий суддя прийшов виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги . Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Судом встановлено, що скаржник ОСОБА_3 , будучи неодноразово належним чином повідомленою про час і місце розгляду скарги, в судові засідання не з`являється, а відтак, судом вирішено провести розгляд скарги за її відсутності, що на думку слідчого судді не суперечить правовим приписам кримінально-процесуального закону. Слідчий суддя позбавлений можливості прийняти інше, аніж передбачено ст.307 КПК України, судове рішення по скарзі.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, а також участь у його розгляді («Трух проти України», «Пономарьов проти України»),

А тому, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд приходить до висновку про можливість розгляду даної скарги без участі заявника, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків.

Прокурор, слідчий, уповноважений представник Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в судове засідання не з`явилися повторно, про час і місце розгляду скарги повідомлені належним чином. Слідчим суддею вирішено провести розгляд скарги за їх відсутності, що не суперечить правовим приписам ч.3 ст.306 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, прийшов до наступного висновку.

В поданій скарзі заявник ОСОБА_3 зазначає, що 09.04.2019 слідчим слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 складено протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується на місці вчиненого кримінального правопорушення в Ужгородському міському поштовому відділенні №17 (вул. Добролюбова, 6, м. Ужгород) начальником вказаного поштового відділення ОСОБА_5 з іншими працівниками. Попередня правова кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення заявником зазначена за ст. 366 КК України. Вказує, що про вчинене кримінальне правопорушення заявнику стало відомо згідно складених актів працівниками поштового відділення від 09.04.2019 року внесено до таких неправдиві відомості, іншої поштової документації з прийняття та видачі їй від 09.04.2019 року поштовим відділенням №17 поштової кореспонденції.

09.04.2019 слідчим слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 складено протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується на місці вчиненого кримінального правопорушення в Ужгородському міському поштовому відділенні №17 (вул. Добролюбова, 6, м. Ужгород).

Разом із тим на день звернення ОСОБА_3 , із даною скаргою до слідчого судді, як і на день розгляду скарги відсутнє підтвердження того, що відомості за заявою ОСОБА_3 , згідно вказаного протоколу від 09.04.2019 року були внесені до ЄРДР, та відповідно розпочато досудове розслідування.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Згідно з частиною 1статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 вказаної норми здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей…

За змістом цієї норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, дізнавача, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях.

Таким чином, положення зазначеної статті зобов`язують внести відомості до ЄРДР невідкладно після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення. Застереження щодо «обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» стосується не заяви чи повідомлення, а самостійного виявлення слідчим чи прокурором таких обставин з будь-якого іншого джерела, а ніж заява чи повідомлення.

Слідчий суддя констатує, що матеріали скарги містять копію довідки від 15.04.2019 року про результати перевірки по заяві гр. ОСОБА_3 , яка зареєстрована 09.04.2019 року в ЄО за №7337, наданої на відповідний запит слідчого судді. Згідно даної довідки вказується, що інформація знайшла свого підтвердження, однак юридична кваліфікація: у зверненні відсутні ознаки кримінально караного діяння. Перевірку по матеріалах припинено.

Разом із тим, слід зазначити, що в даному випадку, відібрання пояснень від ОСОБА_5 , та заявника ОСОБА_3 було здійснено до внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 від 06.04.2019 р. до ЄРДР.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного винного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що у кожному окремому випадку, особа, на яку законом покладено обов`язок внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, такі відомості зобов`язана внести до реєстру та розпочати досудове розслідування.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016 року, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя констатує, що станом на день розгляду скарги відсутнє підтвердження тому, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за заявою ОСОБА_3 від 06.04.2019 р..

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження (стаття 22 КПК України) відносно подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи те, що доказів внесення відомостей за заявою до ЄРДР суду не надано, вважаю, що особа, яка прийняла зазначену вище заяву про кримінальне правопорушення не виконала вимоги частини 1статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин та ознак кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно поданої скарги ОСОБА_3 просить зобов`язати слідчого, іншу уповноважену особу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за її заявою, тобто в порядку ст. 214 КПК України. Таким чином приходжу до висновку про необхідність задоволення скарги в цій частині.

За таких обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, вважаю наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи Ужгородського відділу поліції головного управління національної поліції Закарпатської області внести відомості в ЄРДР за заявою гр. ОСОБА_3 , прийнятої згідно протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується від 09.04.2020 складеного слідчим слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 .

Також, при вирішені питання по вимозі скарги, слідчий суддя враховує, що скаржником не наведено, а у слідчого судді відсутні дані, який конкретно слідчий, прокурор мав здійснити відповідну дію та не здійснив.

Як вбачається з Узагальнень "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" …З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Відповідно до пункту 5 частини 5 ст. 214 КПК України, правом визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення, наділені органи досудового розслідування, а не особисто заявник.

Згідно ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За таких обставин враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, іншої уповноваженої особи Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Ужгородського відділу поліції Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 прийнятої згідно протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення і те, що готується від 09.04.2020 р., у відповідності до вимог ст. 214 КПК України.

В задоволенні іншої частини скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1