Справа № 991/8417/20
Провадження1-кс/991/8641/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого детектива ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000171 від 06.03.2020,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді надійшло вказане клопотання, у якому адвокат ОСОБА_4 просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.04.2020 у справі № 991/3187/20 (провадження 1-кс/991/3284/20) арешт на належне директору ТОВ «АЛТАЮР» ОСОБА_5 майно, а саме: 1) мобільний телефон iPhonе червоного кольору, на картотримачі якого зазначено ІМЕІ НОМЕР_1 , з SІМ-картою з ідентифікаційним номером НОМЕР_2 ; 2) планшет іРаd А1934, s/n DMPZ13QLKD86; 3) ноутбук Аррlе model А1369, s/n С02FL7А1DDR1; 4) ноутбук Аррlе Масbооk Рrо сірого кольору, s/n FVFХ9212НV2Н; 5) телефон іРhоnе, ІМЕI НОМЕР_3 .

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді ВАКС у справі № 991/3187/20 (провадження 1-кс/991/3284/20) від 23.04.2020 у кримінальному провадженні № 0000171, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.03.2020, накладено арешт на майно, яке було вилучено 15.04.2020 під час проведення обшуку приміщень ТОВ «АЛТАЮР» за адресою: м. Київ, просп. В. Лобановського, 56-ю, 56/21 згідно з переліком.

Власником вищевказаного майна є директор ТОВ «АЛТАЮР» ОСОБА_5 .

Як вбачається зі змісту клопотання та підтверджено доданими до нього документами, адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , 22.06.2020 вже звертався до слідчого судді ВАКС з аналогічним клопотання про скасування арешту майна, однак у задоволенні такого клопотання слідчим суддею було відмовлено, про що постановлено ухвалу від 14.07.2020. В обґрунтування прийнятого рішення зазначено, що оскільки вилучені два мобільних телефони, два ноутбуки та планшет визнано речовими доказами у кримінальному провадженні у зв`язку з наявністю на них інформації, що стосується предмету доказування, враховуючи те, що зазначені об`єкти перебувають на експертизі, досудове розслідування триває, через що є обґрунтовані підстави вважати, що може виникнути необхідність проведення додаткових оглядів, призначення та проведення низки судових експертиз (в тому числі повторних та комплексних).
Підставою звернення до слідчого судді з цим повторним клопотанням стало те, що із дати постановлення ухвали слідчого судді ВАКС від 23.04.2020 про накладення арешту на майно, належне директору ТОВ «АЛТАЮР» ОСОБА_5 , минуло майже 6 місяців. Однак, досудове розслідування досі триває, про результати судової комп`ютерно-технічної експертизи заявника як представника власника майна не повідомлено так само, як і про призначення проведення додаткових оглядів, комплексних та повторних експертиз вказаного майна.

У судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_4 підтримав подане клопотання та просив слідчого суддю задовольнити його у повному обсязі, посилаючись на доводи, зазначені у клопотанні.
Детектив ОСОБА_3 заперечив проти скасування арешту майна, оскільки вважає клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000171 від 06.03.2020, подане в порядку ст.174 КПК України.
Встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000171 від 06.03.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що службові особи Національного агентства з питань запобігання корупції (під час організації функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» вчинили дії, що містять ознаки зловживання своїм службовим становищем, тобто умисного, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки у розмірі близько 9,4 млн. грн.
Ухвалою слідчого судді ВАКС у справі № 991/3187/20 (провадження 1-кс/991/3284/20) від 23.04.2020 задоволено клопотання прокурора у провадженні № 0000171, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.03.2020, накладено арешт на майно, що належить директору ТОВ «АЛТАЮР» ОСОБА_5 та було вилучено 15.04.2020 під час проведення обшуку приміщень ТОВ «АЛТАЮР» за адресою: м. Київ, просп. В. Лобановського, 56-ю, 56/21, а саме: 1) мобільний телефон iPhonе червоного кольору, на картотримачі якого зазначено ІМЕІ НОМЕР_1 , з SІМ-картою з ідентифікаційним номером НОМЕР_2 ; 2) планшет іРаd А1934, s/n DMPZ13QLKD86; 3) ноутбук Аррlе model А1369, s/n С02FL7А1DDR1; 4) ноутбук Аррlе Масbооk Рrо сірого кольору, s/n FVFХ9212НV2Н; 5) телефон іРhоnе, ІМЕI НОМЕР_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст. 174 КПК України).
Слідчий суддя зауважує, що інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.
Підставами для накладення арешту на майно, згідно ухвали слідчого судді від 23.04.2020, відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КК України є забезпечення збереження речового доказу.
Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. (ч. 3 ст. 132 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ст. 98 КПК України).
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).
Відповідно до ухвали слідчого судді ВАКС від 23.04.2020 однією з підстав для накладення арешту на зазначене майно визнано необхідність проведення відносно таких речових доказів слідчих дій, їх дослідження з метою підтвердження або спростування обставин вчинення кримінального правопорушення.
Як слідує з поданих матеріалів, у кримінальному провадженні № 0000171 призначено комплексну товарознавчо-комп`ютерну експертизу. Проте на момент розгляду клопотання проведення експертизи триває, що виправдовує обраний захід забезпечення. Скасування арешту комп`ютерного обладнання може призвести до знищення, пошкодження або приховування майна, що на момент незавершеної експертизи може вплинути на вірність складання експертного висновку.
Разом з цим варто зауважити, що за твердженнями детектива під час проведення обшуку директору ТОВ «АЛТАЮР» ОСОБА_5 старшим детективом НАБУ ОСОБА_3 пропонувалося надати паролі від систем логічного захисту переліченої вище техніки для можливості огляду та криміналістичного копіювання необхідної інформації за участі спеціаліста (що б дозволило оглянути техніку без її вилучення), на що ОСОБА_5 заявив, що не бажає надавати такі паролі, а також вчинив активні дії, спрямовані на перешкоджання детективам в огляді розблокованої техніки, а саме скористався тим, що вилучений у нього телефон знаходився без нагляду на столі, натиснув на телефоні кнопку для його блокування. У зв`язку з цим детективи НАБУ були вимушені вилучити відповідні носії інформації для подолання систем логічного захисту та їх подальшого криміналістичного та експертного дослідження.
В судовому засіданні 21.10.2020 переглянуто диск з записом проведення обшуку, на якому видно, що ОСОБА_5 підходив до столу, на якому знаходився мобільний телефон, та натиснув пальцем на телефон.
На сьогодні органом досудового розслідування та відповідними експертними установами продовжують вживатися заходи, спрямовані на подолання систем логічного захисту вилученої комп`ютерної техніки, що перешкоджає закінченню проведення з ними необхідних слідчих дій та експертних досліджень. Зокрема станом на 19.10.2020 подолано системи логічного захисту ноутбуків Аррlе model А1369 і Аррlе Масbоок Рrо, у зв`язку з чим закінчено експертне дослідження вмісту ноутбуку Аррlе model А1369, а експертне дослідження ноутбуку Аррlе Масbоок Рrо триває. Продовжується розшифрування та відновлення даних, збережених на іншій вилученій техніці (з урахуванням великого обсягу досліджуваної інформації та кількості носіїв).
За таких обставин, до закінчення проведення відповідних заходів відсутні підстави для повернення ОСОБА_5 перелічених вище носіїв інформації. Подальше збереження арешту надасть можливість органу досудового розслідування закінчити відносно вказаних речових доказів необхідних слідчих дій та досліджень.
До того ж, обґрунтованість накладення арешту на відповідне майно та продовження існування перелічених вище підстав для його подальшого застосування була перевірна та підтверджена ухвалою слідчого судді ВАКС від 14.07.2020 у справі № 991/5232/20.
Слідчий суддя звертає увагу на те, що дослідження матеріалів справи свідчать про інформування детективами НАБУ листом від 08.07.2020 адвоката ОСОБА_4 та ОСОБА_5 стосовно можливості прискорення проведення необхідних слідчих дій та досліджень з вилученою технікою, а саме ОСОБА_5 може прийняти участь в огляді зазначених вище носіїв інформації із залученим спеціалістом Національного бюро, надавши паролі доступу до них, що виключатиме необхідність витрачати органу досудового розслідування час на вжиття апаратних та програмних заходів подолання систем логічного захисту вилученої комп`ютерної техніки. Однак, станом на 19.10.2020 ані ОСОБА_5 , ані адвокат ОСОБА_4 до Національного бюро з цього приводу не зверталися, іншим чином зацікавленості у прискоренні оглядів вищевказаної техніки також не виявляли.
Поряд з цим варто враховувати, що арешт майна з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів та являється самостійною правовою підставою для арешту майна, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, на відміну від інших правових підстав.
В ході розгляду клопотання заявника не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, крім того заявником не доведено необґрунтованості накладення такого арешту.
В свою чергу, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у права і свободи особи, є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.
Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність визначених ст.174 КПК України підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді ВАКС від 23.04.2020 у справі № 991/3187/20, тому клопотання заявника адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 174, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 від 08.10.2020, який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.04.2020 у справі № 991/3187/20 (провадження №1-кс/991/3284/20) у кримінальному провадженні № 0000171 від 06.03.2020, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1