УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

03 вересня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 серпня 2020 року за №0003222, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізюм, Харківської області українця, громадянина України, освіта середня загальна, не одруженого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей не має, працює вантажником у ТОВ «Альтея», депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02 вересня 2020 року слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 серпня 2020 року за №0003222, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що 31 серпня 2020 року о 08 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в квартирі АДРЕСА_2 за місцем проживання потерпілої, з метою заподіяння смерті наніс своїй співмешканці - ОСОБА_7 , 1986 року народження, декілька ударів ножем в життєво важливі органи, а саме: в область передньої лівої поверхні грудної клітки, щелепи справа та шиї, чим спричинив потерпілій тілесні ушкодження, у вигляді колото різаної рани грудної клітки зліва, різаної рани щелепи справа, колото різаної рани шиї, колото різаної рани лівої кисті, однак свій злочинний намір до кінця не довів з причин, що не залежали від його волі, в результаті чого потерпілу було доставлено до третьої Черкаської міської лікарні ШМД.
З метою рятування майна, оскільки двері квартири були відчинені і в квартирі не було її мешканців; виявлення та вилучення речових доказів, унеможливлення їх приховування чи знищення, був проведений невідкладний обшук за місцем проживання ОСОБА_5 та ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 .
В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено три змиви на марлевий тампон зі стіни коридору в під`їзді, три змиви на марлевий тампон зі стіни на кухні, один ніж - на кухні, один ніж - в ванній кімнаті, лезо від ножа - за картонною коробкою в кімнаті передпокою, та ручку від ножа - в кухонній кімнаті під столом.
31.08.2020 р. ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 01.09.2020 р. йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального Кодексу України незакінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
ОСОБА_5 визнав факт нанесення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень шляхом нанесення ударів кухонним ножем, проте зазначив , що не бажав заподіяння смерті останній.
В ході огляду мобільного телефону потерпілої ОСОБА_7 виявлені смс-повідомлення від ОСОБА_5 до потерпілої за період з 30.08.2020 р. по 31.08.2020р. наступного змісту: «Лучше не вертайся», «Ти даже не вспієш пожаліть про все», «Мені тебе не хвататиме», «Не приходь».
Враховуючи викладене, ОСОБА_5 мав намір вчинити вказаний тяжкий злочин. Злочин не був ним не доведений до кінця, оскільки останньому завадив син потерпілої, та, згодом, сусідка з квартири АДРЕСА_4 , яка вийшла з квартири та викликала швидку медичну допомогу. Крім того, за допомогою до сусідів про виклик швидкої медичної допомоги звернулась саме потерпіла, які й викликали швидку медичну допомогу. Підозрюваний допомоги потерпілій не надав, швидку медичну допомогу не викликав.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також з метою запобігання спробам переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих у цьому ж провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжний захід - тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 1 інформаційного листа від 4 квітня 2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначає, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, які гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, тому вони можуть бути застосовані з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу, за ч. 2 ст. 177 КПК України, є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи тяжкість можливого призначення підозрюваному покарання за вчинення ним кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст. 12 КК України, класифікується як тяжкий злочин, останній може переховуватись від органів досудового розслідування і суду.
Враховуючи вищевикладене, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, останній, перебуваючи на волі, під тягарем кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, здійснювати вплив на свідків, вчинити інший злочин, неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.
Слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 підтримали, зазначили, що під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків. Прокурор зазначив, що злочин підозрюваний вчинив на очах у двох малолітніх дітей потерпілої в стані алкогольного сп`яніння. Спочатку наносив удари потерпілій в квартирі, а після того, як остання змогла вибігти з квартири, наздогнав її на сходовій клітині та наніс їй удар в шию. Враховуючи, що ОСОБА_5 вчинив злочин із застосуванням насильства, слідчий та прокурор просили не визначати розмір застави підозрюваному. Слідчий зазначив, що в телефоні потерпілої були виявлені смс повідомлення від підозрюваного ОСОБА_5 з погрозами на адресу потерпілої, що підтверджує намір підозрюваного вчинити злочин та спростовує доводи останнього про вчинення ним злочину «різко та емоційно» без попереднього наміру його вчинення.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав частково, проти обрання запобіжного заходу заперечував, просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Зазначив, що не бажав смерті потерпілій, наміру вчинити вбивство потерпілої не мав. Повідомив, що з потерпілою у них були часті сварки, остання йому зраджувала.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Зазначив, що підозрюваний щиро розкаюється, наміру вчинити вбивство потерпілої не мав, місце вчинення злочину не залишив. На підтвердження своїх доводів щодо відсутності наміру вбивства потерпілої зазначив, що у підозрюваного був ніж, яким він міг вбити потерпілу, але не вбив. ОСОБА_5 працевлаштований, має зареєстроване місце проживання, просив долучити до матеріалів клопотання заяву матері підозрюваного ОСОБА_8 , в якій остання не заперечує проти застосування підозрюваному домашнього арешту з відбуванням за зареєстрованим місце проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 , в будинку, який належить їй на праві власності. Просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації останнього.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 31 серпня 2020 року, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0003222 внесені до реєстру 31 серпня 2020 року за фабулою: «До Черкаського відділу поліції надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_9 про те, що 31.08.2020 року, близько 08 години 40 хвилин за адресою: АДРЕСА_3 , гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою заподіяння смерті, умисно із застосуванням ножа, заподіяв тяжкі тілесні ушкодження співмешканці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді колото різаної рани грудної клітки зліва, різаної рани щелепи справа, колото різаної рани шиї, колото різаної рани лівої кисті, однак не довів свій злочинний намір до кінця. Потерпілу ОСОБА_7 госпіталізовано каретою швидкої допомоги до КЗ «Третя Черкаська міська лікарня ШМД» (ЄО42914 від 31.08.2020) » - правова кваліфікація ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
01 вересня 2020 року слідчим СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 складено повідомлення про підозру, яке погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , відповідно до якого в ході досудового розслідування встановлено, що 31 серпня 2020 року о 08 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в квартирі АДРЕСА_2 за місцем проживання потерпілої, за раптово виниклим умислом на умисне протиправне заподіяння смерті своїй співмешканці - ОСОБА_7 , 1986 року народження, умисно, з метою заподіяння смерті, наніс останній декілька ударів ножем в життєво важливі органи, а саме: в область передньої лівої поверхні грудної клітки, щелепи справа та шиї, чим спричинив потерпілій тілесні ушкодження, у вигляді колото різаної рани грудної клітки зліва, різаної рани щелепи справа, колото різаної рани шиї, колото різаної рани лівої кисті, однак свій злочинний намір до кінця не довів з причин, що не залежали від його волі, в результаті чого потерпілу було доставлено до третьої КНП «Черкаська міської лікарні ШМД» ЧМР.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України незакінчений замах на вбивство, тобто на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відомості, викладені у копіях: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003222 від 31 серпня 2020 року; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 від 31 серпня 2020 року; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31 серпня 2020 року; виписки з амбулаторної карти № 1163 від 31 серпня 2020 року; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 01 вересня 2020 року; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 01 вересня 2020 року; протоколу допиту малолітнього свідка ОСОБА_10 від 31 серпня 2020 року; протоколу допиту малолітнього свідка ОСОБА_11 від 31 серпня 2020 року; а також у показах підозрюваного ОСОБА_5 , наданих під час судового засідання під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, свідчать про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Згідно матеріалів клопотання про обрання міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 та повідомлення про підозру, ОСОБА_5 раніше не судимий.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, згідно ст.12 КК України, класифікується як особливо тяжкий злочин, за який законом передбачене покарання, згідно ч.1 ст.115 КК України, у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час судового розгляду встановлено наявність передбачених законом обставин, які пов`язують необхідність застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, його необхідно оцінювати з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до п.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановлених законом.
Під час судового розгляду, прокурор та слідчий зазначили три ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявні для обрання вказаного запобіжного заходу, а саме: 1) запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконний вплив на потерпілу та свідків; 4) вчинення іншого кримінального правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, достовірно усвідомлюючи суворість можливого призначення йому покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З метою уникнення покарання за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , останній може незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні. При цьому, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 проживав разом з потерпілою та її малолітніми дітьми в одній квартирі, останньому відоме місце проживання інших свідків, які стали очевидцями вчинення злочину, діти підозрюваної, які є свідками у вказаному кримінальному провадженні і є малолітніми; вчинив кримінальне правопорушення у стані алкогольного сп`яніння, зловживає спиртними напоями, підозрюваний може шляхом погроз чи вмовлянь впливати на свідків та потерпілу.
Згідно п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.
Доводи підозрюваного про те, що потерпіла є його співмешканкою, жодними доказами не підтверджені. При цьому потерпіла в протоколі допиту зазначила, що вона з підозрюваним лише проживала в одній квартирі, але в стосунках з ним не перебувала. В ході судового засіданні встановлено, що підозрюваний хоча й має зареєстроване місце проживання, але за вказаною адресою не проживає; не одружений, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей та непрацездатних батьків не має, докази наявності у підозрюваного постійного місця проживання в матеріалах клопотання відсутні і слідчому судді не надані, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.
В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний мав намір вчинення вказаного кримінального правопорушення, спочатку наносив удари потерпілій в квартирі останньої, на очах у її малолітніх дітей, а після того, як малолітній син потерпілої допоміг своїй матері вибігти з квартири, затримавши підозрюваного, ОСОБА_5 від нього «вирвався» та, наздогнавши потерпілу на сходовій клітині, наніс їй удар в шию в під`їзді будинку. Допомогу потерпілій не надав, швидку медичну допомогу не викликав.
Таким чином, під час судового розгляду, слідчим та прокурором у повній мірі доведені обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі або при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, під тягарем кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, тобто злочину, вчиненого із застосуванням насильства, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розмір застави у вказаному кримінальному провадженні не визначається.
Відповідно до ч.2 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
Згідно протоколу затримання особи, ОСОБА_5 31 серпня 2020 року затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
Таким чином, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 необхідно рахувати з 31 серпня 2020 року.
На підставі викладеного, згідно ст.3 Конституції України, ст.ст. 4, 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 331, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 серпня 2020 року за №0003222, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізюм, Харківської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з 31 серпня 2020 року по 29 жовтня 2020 року включно.
Підозрюваний ОСОБА_5 , для виконання ухвали слідчого судді, підлягає направленню до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».
Виконання ухвали слідчого судді, в частині доставки підозрюваного ОСОБА_5 до місця утримання під вартою Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», покласти на Черкаський ВП ГУНП в Черкаській області.
Копію ухвали направити до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор», вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому та прокурору.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів після її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.
Повний текст ухвали виготовлений 07 вересня 2020 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1