Справа № 362/4895/16-к
Провадження 1-кп/991/145/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 січня 2021 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар судового засідання ОСОБА_4

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5

потерпілих: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

їх представника ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_9

його захисника ОСОБА_10

обвинуваченого ОСОБА_11

його захисника ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м. Києві клопотання представника потерпілих адвоката ОСОБА_8 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення на потерпілу ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 травня 2016 року за № 0000264, за обвинуваченням:

ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ОСОБА_11 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Новоградівка Донецької області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:
1.Історія провадження та зміст поданого клопотання
1.1. Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 04 листопада 2019 року у вказаному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Ухвалами суду від 17 грудня 2019 року на потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_6 було накладено грошове стягнення, у зв`язку з невиконанням ними їх процесуального обов`язку щодо явки до суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 57 КПК України.
1.2. До Вищого антикорупційного суду через канцелярію надійшло клопотання представника потерпілої ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про скасування ухвали Вищого антикорупційного суду від 17 грудня 2019 року про накладення на потерпілу ОСОБА_7 грошового стягнення.
Своє клопотання адвокат ОСОБА_8 обгрунтовує тим, що неявка потерпілої ОСОБА_7 у судове засідання, призначене на 17 грудня 2019 року на 14 год. 30 хв., пов`язана із погіршенням стану її здоров`я та самопочуття. Зазначає, що неявка потерпілої відбулась уперше та на попереднє судове засідання потерпіла ОСОБА_7 з`явилась, однак, судове засідання не відбулось не з її вини. У клопотанні просить скасувати ухвалу Вищого антикорупційного суду від 17 грудня 2019 року, якою на потерпілу ОСОБА_7 було накладено грошове стягнення у розмірі 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1051 грн.
2. Позиції учасників кримінального провадження
Розгляд клопотання неодноразово відкладався для надання можливості потерпілій ОСОБА_7 надати підтвердні документи щодо поважності причин відсутності в судовому засіданні 17 грудня 2019 року. У судовому засіданні 30.09.2020 потерпіла ОСОБА_7 клопотання свого представника підтримала, повідомила суду про поважність причин її відсутності, та наявність відповідної довідки.
У судове засідання 28.10.2020 потерпілі не з`явились. У судовому засіданні 20.11.2020 за клопотанням представника потерпілої долучено оригінали документів щодо поважності причин її відсутності, зокрема повістку про виклик ОСОБА_7 до слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві на 17.12.2019 о 11:00 год., для допиту у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0003655 та виписку з медичної картки амбулаторного хворого про перебування на лікуванні 25.10.2020. Під час судового розгляду клопотання в судовому засіданні 29.01.2021 потерпіла ОСОБА_7 підтвердила, що поважність причини її відсутності в судовому засіданні 17.12.2019 підтверджують надані документи; доповнень та заперечень від інших учасників провадження не надійшло.
3. Релевантне законодавство
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 57 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.
У ч. 1 с. 138 КПК серед переліку поважних причин не неприбуття особи на виклик, зокрема, у п. 8 передбачено таку причину, як інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.
Із системного аналізу наведених норм убачається, що беззаперечним обов`язком потерпілого є його явка за викликом до суду, а в разі наявності поважних причин неможливості прибути за викликом до суду у визначений час, передбачених ст. 138 КПК, потерпілий зобов`язаний заздалегідь про це повідомити суд.
Згідно із ч. 1 ст. 139 КПК, якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду.
У ч. 1 ст. 147 КПК передбачено, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.
Разом із тим, у ч. 3 ст. 147 КПК законодавцем закріплено обов`язок суду, у разі встановлення факту безпідставності накладення грошового стягнення на особу скасувати ухвалу про накладення такого стягнення.
Статтею 22 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
4. Оцінка та мотиви суду
Вивчивши клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_8 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення на потерпілу ОСОБА_7 та надані суду документи, заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд зазначає наступне.
У клопотанні захисник як на причину неявки потерпілої ОСОБА_7 у судове засідання 17 грудня 2019 року послався на погіршенням стану її здоров`я та самопочуття, інших причин неявки в поданому клопотанні не зазначено.
Разом із тим, 20 листопада 2020 року у судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 на підтвердження причини своєї неявки до суду 17 грудня 2019 року надала повістку про виклик до слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві на 17.12.2019 о 11:00 год., для допиту у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0003655, яка була долучена до матеріалів кримінального провадження (т. 12, а.с. 167). Інших доказів, зокрема, медичних документів щодо стану здоров`я чи документів, які б підтверджували факт звернення ОСОБА_7 за медичною допомогою чи надання їй медичної допомоги 17 грудня 2019 року суду надано не було. Також не надано доказів щодо дійсної участі ОСОБА_7 в процесуальній чи іншій дії в управлінні поліції, із чого неможливо зробити висновок про неможливість її явки за викликом суду у судове засідання, призначене на 17 грудня 2019 року на 14 год. 30 хв. Виписка з медичної картки амбулаторного хворого про перебування на лікуванні 25.10.2020 також не є підтвердженням поважності причини відсутності в судовому засіданні 17 грудня 2019 р.

Як убачається судом, існує протиріччя між змістом поданого клопотання, а також документами, які надані потерпілою ОСОБА_7 та її поясненнями щодо обґрунтування причини її неявки у судове засідання 17 грудня 2019 р.
З огляду на таке, суд приходить до висновку про відсутність документальних підтверджень поважності причини неявки потерпілої ОСОБА_7 у судове засідання 17 грудня 2019 року, а тому ухвала Вищого антикорупційного суду від 17 грудня 2019 року про накладення на потерпілу ОСОБА_7 грошового стягнення скасуванню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись статтями 22, 27, 55, 110, 138, 144, 147, 325, 372, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання представника потерпілої адвоката ОСОБА_8 про скасування ухвали про накладення грошового стягнення на потерпілу ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3