У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

22 вересня 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5
розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001752 від 19 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України,
в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого Слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенант поліції ОСОБА_7 за погодженням із прокурором Бориспільської місцевої прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що Слідчим відділом Бориспільського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001752 відкритого 19.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.
18.09.2020 року близько о 17 год. 00 хв., ОСОБА_6 прибув за місцем проживання свого знайомого ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 . У подальшому, під час вживання спиртних напоїв, приблизно о 17 годині 30 хвилин, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на вчинення нападу на ОСОБА_9 , поєднаного із насильством, що є небезпечним для здоров`я з метою заволодіння майна потерпілого. Реалізуючи свій злочинний намір перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_6 , взявши у праву руку невстановлений досудовим розслідуванням предмет, схожий на кастет, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, здійснив напад, поєднаний із застосуванням насильства, що є небезпечним для здоров`я ОСОБА_10 , що виразилось у завданні трьох ударів правою рукою невстановленим предметом в область голови, а саме лоба ОСОБА_9 , внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому лобно-тім`яної області частини голови із зміщенням. Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на заволодіння майном, ОСОБА_6 викрав з будинку ОСОБА_9 мобільний телефон марки «Apple», вартістю 3000 грн. 00 копійок, мобільний телефон «Nokia», вартістю 800 грн. 00 коп. та стаціонарну рацію, вартістю 600 грн. 00 коп. В подальшому, ОСОБА_6 покинув місце події, та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, заподіявши ОСОБА_9 матеріальну шкоди на загальну суму 4400 грн. 00 коп.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.
В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідка, експерта, спеціаліста та вчинення іншого кримінального правопорушення. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, вказав на підтвердження доказами підозри та наявність ризиків кримінального провадження. В свою чергу, підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник в судовому засіданні заперечили щодо поданого клопотання та просили суд обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Встановлено, що 19.09.2020 року ОСОБА_6 повідо млено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкція ч. 1 ст. 187 КК України передбачає позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є законодавчо передбаченим. Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).
Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практики ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_6 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 19 вересня 2020 року; протокол огляду від 20 вересня 2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено два змиви речовини бурого кольору; протокол затримання ОСОБА_6 , в ході якого в останнього вилучено рацію марки «Midland»моделі «G7»; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімком за участі потерпілого ОСОБА_9 , де останній впізнає ОСОБА_6 , як особу, яка заподіяла йому тілесні ушкодження та заволоділа належним йому майном; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 19 вересня 2020 року, під час допиту ОСОБА_11 показав, що під час розпиття алкогольних напоїв ОСОБА_6 дістав з карману штанів предмет схожий на радіостанцію та переклав її до карману куртки; протокол огляду речового доказу, а саме рації вилученої у ОСОБА_6 від 20.09.2020 року. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюванимОСОБА_6 кримінального правопорушення.
Щодо ризиків кримінального провадження.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. Санкція вказаної статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі від трьох до семи років.Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 раніше не судимий, однак підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, у разі застосування запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, він може переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення покарання.Твердження про наявність у нього роботи чи міцних соціальних зв`язків відхиляються, тому що належних підтверджень цьому не надано. Ці обставини у сукупності свідчать про схильність підозрюваного до переховування як способу поведінки, до якого він може вдатися у випадку загрози його інтересам. Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що підозрюваний може вчиняти в подальшому дії з метою переховування. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Крім цього, відповідно до інформаційної довідки з бази МВС «АРМОР» ОСОБА_6 перебуває в розшуку за вчинення злочину передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України Жашківським ВП Уманського ВП ГУ НП в Черкаській області. Також, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, хоча останній є мінімальним. Усвою чергу, наявність ризику незаконного впливу на свідка, експерта, спеціаліста прокурором не доведено. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. На думку слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не можливе, тому що останній не має постійного чи тимчасового місця проживання.Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Водночас, на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні : щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. А тому, на думку слідчого судді, відсутні підстави для передбачення можливості призначення застави як альтернативи запобіжному заходу у виді тримання під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Ухвала про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє до 30.09.2020 року включно.
Утримувати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою у Державній установі «Київській слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Повний текст ухвали слідчого судді оголошено 23.09.2020 об 08.30 год.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1