Ухвала

27 серпня 2020 року
м. Київ
справа № 702/45/18
провадження № 51-3970 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 10 червня 2020 року у кримінальному провадженні, дані про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000359,
встановив:
Вироком Монастирищенського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2018 року ОСОБА_5 засуджено за ч. 1 ст. 187 Кримінального кодексу України (далі КК) до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років.
На підставі ст. 75 КК ОСОБА_5 звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 3 роки та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 10 червня 2020 року повернуто апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на вказаний вирок місцевого суду.
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_4 порушив питання про перевірку ухвали апеляційного суду в касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу та додані до неї документи, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з огляду на наступне.
Так, ст. 395 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) встановлено порядок і строк апеляційного оскарження, відповідно до якого апеляційна скарга на вирок суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Як убачається з доданої до касаційної скарги копії ухвали апеляційного суду, вирок Монастирищенського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2018 року було постановлено за участю ОСОБА_5 , який під вартою не перебував, а тому строк на подачу апеляційної скарги для нього обчислюється відповідно до вищезазначеної норми закону, тобто протягом тридцяти днів з дня проголошення вироку суду.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо особа подала апеляційну скаргу після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Захисник ОСОБА_4 подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку апеляційне оскарження вироку Монастирищенського районного суду Черкаської області від 24 квітня 2018 року лише навесні 2020 року, тобто зі значним пропуском строку на оскарження судового рішення. Як на поважність причин його пропуску ОСОБА_4 посилається на розгляд судом першої інстанції кримінального провадження щодо ОСОБА_5 без участі захисника та на відсутність юридичної освіти у засудженого. Також зазначає, що договір про надання правової допомоги між ним та засудженим укладено 25 березня 2020 року, а зі справою захисник ознайомився лише 29 квітня 2020 року, таким чином встановлений законодавством тридцятиденний строк для нього обчислюється з моменту ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.
Однак суд апеляційної інстанції не визнав вищенаведені причини пропуску апеляційного оскарження поважними, мотивуючи тим, що при постановленні вироку Монастирищенським районним судом Черкаської області у судовому засіданні 24 квітня 2018 року був присутній ОСОБА_5 , якому було роз`яснено його зміст, порядок і строк оскарження, та того ж дня вручено копію рішення місцевого суду. Тому після отримання копії вироку він мав достатньо часу та можливості оскаржити його в апеляційному порядку, чим не скористався. З огляду на це, вступ у справу захисника ОСОБА_4 майже через 2 роки з дня проголошення вироку місцевим судом не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та не може бути підставою для його поновлення.
Оскільки в апеляційній скарзі захисника не було наведено об`єктивних мотивів пропуску строку на апеляційне оскарження, суд відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення процесуального строку оскарження вироку місцевого суду, діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону. З таким висновком погоджується й колегія суддів касаційного суду.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Керуючись ч. 2 ст. 428 КПК, Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 10 червня 2020 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3