Провадження № 1-кс/744/94/2020
Єдиний унікальний № 744/940/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2020 року слідчий суддя Семенівського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчих: ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 ,

третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в місті Семенівка Чернігівської області письмове клопотання старшого слідчого СВ Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за номером Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000106 від 22 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України, в якому про підозру нікому не повідомлялося,

про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 , за змістом якого слідчий просить накласти арешт на майно (речі), а саме на легковий автомобіль марки «Mitsubishi» моделі L 200 типу пікап-В, номер шасі НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 ; причеп марки ПГМФ моделі 8304 типу причіп легковий-В, номер шасі НОМЕР_3 , номерний знак НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , а також на дров`яну деревину непромислового використання породи «дуб» загальний об`єм якої 1,9 м. куб., що знаходиться в автомобілі та причепі; посвідчення водія НОМЕР_5 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 , виданих на ім`я ОСОБА_6 . В обґрунтування вимог клопотання слідчим зазначено про те, що 22 вересня 2020 року до чергової частини Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення від старшого офіцера СОУ ПОРВ з м.д.н.п. Семенівка ГОРВ майора ОСОБА_7 про те, що на околиці села Східне Семенівського району Чернігівської області затримано автомобіль «Mitsubishi L 200», номерний знак НОМЕР_2 , з причепом під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який без відповідних дозвільних документів перевозив деревину породи дуб. 22.09.2020 органом досудового розслідування Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області за вказаним фактом розпочате досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000106 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України. Під час виїзду на місце події за село Марс Семенівського району Чернігівської області в напрямку села Східне Ферубки, виявлено автомобіль «Mitsubishi L 200», номерний знак НОМЕР_2 , з причепом, номерний знак НОМЕР_4 , під керуванням мешканця АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 , котрий перевозив деревину породи, схожої на дуб, без спеціального на те дозволу, який посвідчується відповідним документом. Автомобіль та причеп були оглянуті та направлені до Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області для подальшої перевірки. Також за протоколом огляду місця події від 22.09.2020 оглянуті та вилучені посвідчення водія НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль серії НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на причеп серії НОМЕР_7 . 23.09.2020 на території Семенівського відділення поліції за участі спеціаліста, головного лісничого ДП «Семенівський лісгосп», та двох понятих проведено огляд речей. Проведеним оглядом та обмірюванням встановлено, що в кузові автомобіля «Mitsubishi L 200» знаходиться дров`яна деревина непромислового використання породи «дуб», об`єм якої складає 0,7 м. куб. У причепі автомобіля «Mitsubishi L 200» знаходиться дров`яна деревина непромислового використання породи «дуб», об`єм якої складає 1,2 м. куб. Загальний об`єм деревини 1,9 м. куб. Опитаний ОСОБА_6 пояснив, що 22.09.2020 близько 16 години він на своєму автомобілі «Mitsubishi L 200», номерний знак НОМЕР_2 , з причепом, номерний знак НОМЕР_4 , поїхав у напрямку села Ферубки Семенівського району Чернігівської області щоб напиляти дерев породи дуб для опалення свого будинку. Приблизно о 17 годині він приїхав за село Ферубки у лісовий масив, де і почав пиляти дерева породи дубів, що були повалені вітром, та ті, що вже лежали на землі. Тих дерев, що росли, ОСОБА_6 не пиляв. Попиляні дерева ОСОБА_6 погрузив до причепа та кузова автомобіля і близько 19 години 30 хвилин 22.09.2020 поїхав у напрямку міста Семенівка. За селом Ферубки в напрямку села Марс Семенівського району його зупинили працівники прикордонної служби, котрі перевірили документи та багаж автомобіля й причепа, виявивши у них пиляну деревину породи дуб. Після цього були викликані працівники поліції. Спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом, ОСОБА_6 не має. Постановою слідчого від 23.09.2020 вилучене майно та речі протоколом огляду місця події від 22.09.2020 залучені до кримінального провадження №0000106 від 22.09.2020 як речові докази. Вилучене майно та речі містять в собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування даного кримінального провадження. Тому, для запобігання можливості приховати, знищити вказане майно та речі, які вилучені у ОСОБА_6 , необхідно накласти на них арешт з метою забезпечення збереження речових доказів, а також забезпечення цивільного позову.

Дослідивши у судовому засіданні матеріали клопотання, вислухавши прокурора та слідчих, які клопотання підтримали, третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, котрий клопотання не визнав, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання відмовити повністю за наступних обставин.

За матеріалами клопотання розмір майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, зовсім не встановлено.

Особу, котрій заподіяно шкоду, взагалі не виявлено.

Потерпілим у кримінальному провадженні нікого не визнано.

Цивільний позов не пред`явлено.

Про підозру нікого не повідомлено.

Більш того, саме внесення відомостей про наведене вище діяння ОСОБА_6 як про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань при наявній ситуації викликає істотні сумніви, адже і зараз, після проведення слідчих дій, навіть про ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України говорити досить зарано.

Зокрема, диспозиція згаданої частини статті кримінального закону обумовлює як кримінально карані такі діяння, що полягають у незаконній порубці дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Приміткою до ст. 246 Кримінального кодексу України визначено, що у цій статті істотною шкодою вважається така шкода, яка у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

За положеннями пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 01 січня звітного податкового року.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становить 2102 гривні.

На підставі вказаного, податкова соціальна пільга дорівнює 1051 гривні (50% від прожиткового мінімуму для працездатної особи).

Тому, згідно із приміткою статті 246 Кримінального кодексу України шкода вважається істотною, якщо вона у грошовому еквіваленті складає суму понад 21020 гривень (1051 х 20 = 21020).

Тобто, у контексті розглядуваної ситуації, станом на момент вчинення наведеного у клопотанні діяння, для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.1 ст. 246 Кримінального кодексу України необхідно було виявити дані про заподіяння істотної шкоди в сумі не менш ніж 21020 гривень 00 копійок.

Разом з тим, за наявними даними така сума буде меншою.

Так, у кримінальному провадженні вже після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим складений протокол огляду місця події від 23.09.2020 щодо огляду ділянки лісового масиву, де виявлено у виді наслідків розслідуваного діяння лише 3 (три) пні дерев.

Протокол, між іншим, не містить ані прив`язку оглядуваної ділянки до стаціонарних об`єктів на місцевості, ані схем, ані посилань на географічні координати місця розташування такої ділянки, тобто, де конкретно був проведений огляд, невідомо.

Виміряні діаметри пнів згаданих 3 (трьох) дерев згідно цього ж протоколу від 23.09.2020 складають: 25, 28 та 44 сантиметри.

Воднораз, слід зауважити, що безсумнівні висновки про те, чи наведені діаметри пнів є саме діаметрами дерев у корі біля шийки кореня з відомостей протоколу за браком у ньому даних зробити аніяк не можливо, як і не можливо виявити за допомогою якого саме приладу вимірювалися слідчим пні і чи має цей прилад загальноприйнятну в Україні, а не інакшу шкалу позначок, приміром, в англійських дюймах (англ. inch), позначки яких трапляються на сучасних побутових рулетках.

Виходячи з даних Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, затвердженої Додатком № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 (зі змінами і доповненнями) із застосуванням щорічної індексації індекс інфляції за 2020 рік 104,1% (див. дані Урядового порталу https://www.kmu.gov.ua/news/derzhlisagentstvo-informuye-pro-vidpovidalnist-za-nezakonnu-rubku-derev), за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до ступеня припинення росту складає:

за дерево діаметром у корі біля шийки кореня 22,1 26 сантиметрів 2821 гривня 03 копійки;

за дерево діаметром у корі біля шийки кореня 26,1 30 сантиметрів 4447 гривень 76 копійок;

за дерево діаметром у корі біля шийки кореня 42,1 46 сантиметрів 11069 гривень 97 копійок.

Таким чином, якщо навіть брати за основу виміряні слідчим діаметри дерев, то розмір шкоди за наведені вище 3 (три) дерева орієнтовно складатиме 18338 гривень 76 копійок (2821,03 + 4447,76 + 11069,97 = 18338,76), що менше ніж сума істотної шкоди в 21020 гривень 00 копійок для кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України.

Отже, кваліфікація діяння у кримінальному провадженні за номером Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000106 від 22 вересня 2020 року за ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України з самого початку внаслідок відсутності достовірних даних про істотну шкоду є вкрай непевною.
Одночасно нормами ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена адміністративна відповідальність за незаконну порубку, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка.
З огляду на викладене, застосування такого суттєвого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна у кримінальному провадженні, розслідування котрого провадиться тільки за фактом події з доволі гіпотетичною кваліфікацією ще й без пред`явленого цивільного позову, можна назвати малоперспективним і нерозсудливим.
Слід зазначити, що арешт такого майна як автомобіль з причепом, вартість яких апріорі значно перевищує орієнтовну суму 18338 гривень 76 копійок, становитиме надмірний тягар для їх власника, що вказує на порушення таким чином Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенції).

Зокрема, ст. 1 Першого протоколу Конвенції проголошує, що кожна фізична або юридична особа має право вільно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Держава може вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) ще у Рішенні «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року вперше зазначив, що ст. 1 Першого протоколу Конвенції містить три окремі норми. Перша норма, яка має загальний характер, проголошує принцип мирного володіння майном; друга норма стосується випадків позбавлення майна і підпорядковує його певним умовам вона міститься у другому реченні частини першої; третя норма визнає, що держави мають право, зокрема, контролювати використання майна відповідно до загальних інтересів шляхом запровадження законів, які вони вважають необхідними для забезпечення такої мети ця норма міститься в частині другій. Для з`ясування наявності порушення вказаної другої норми «позбавлення майна» судова інстанція повинна встановити, чи було забезпечено справедливу рівновагу між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Забезпечення такої рівноваги є невід`ємним принципом всієї Конвенції. Будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним (практика ЄСПЛ напрацьована та викладена у подальших Рішеннях «Фрізен проти Російської Федерації» від 24 березня 2005 року, «Бакланов проти Російської Федерації» від 09 червня 2005 року, «Коновалов проти Російської Федерації» від 24 травня 2007 року). Також у справі «Ісмаїлов проти Російської Федерації» (п. 38 Рішення від 06 листопада 2008 року) ЄСПЛ встановив, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Семенівського ВП Новгород-Сіверського ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за номером Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000106 від 22 вересня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України, про арешт майна, відмовити повністю.

Копію цієї ухвали негайно після її постановлення вручити слідчим, прокурору, а також не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1