Справа № 377/364/20
Провадження № 1-кс/361/1861/20
У Х В А Л А
06 листопада 2020 року м. Бровари
Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі суду в місті Бровари клопотання слідчого ОСОБА_3 Слідчого відділення Ставутицького відділення поліції Броварського ВП ГУ НП в Київській області, погодженого прокурором Ставутицького відділу Броварської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 ,

за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000151 від 10.06.2020, за ознаками криміналнього правопорушення злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України,
про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в :
Клопотання надійшло до суду 04.11.2020р.
Підсудність визначена ухвалою Київського апеляційного суду від 02.11.2020р.
Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за п.1 ч.2 ст.115 КК України, а саме у вбивстві двох осіб, строк досудового розслідування продовжений до 17.12.2020р, у справі не закінчене проведення необхідних експертиз, а запобіжний захід тримання під вартою закінчується 9.11.2020, не зникли ризики, передбачені в ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, вказані у пунктах 1 та 2, що підозрюваний під страхом тяжкості покарання, враховуючи санкцію ч.2 ст.115 КК України, може переховуватись від слідства, крім того враховуючи, що затриманий він був на території іншої області, що може вказувати на спробу переховування, і що він будучи не під вартою може переховати, знищити знаряддя злочину, які не знайдені.
Підозрюваний просив відмовити у клопотанні і обрати до нього більш м,який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, наприклад домашній арешт, просив врахувати, що не має наміру переховуватись, не має наміру приховувати знаряддя, визнає вину, кається, що страждає на тяжку хворобу гепатит С , від якої не може отримати лікування у даному слідчому ізоляторі.
Захисник просив відмовити у клопотанні і обрати до підозрюваного більш м,який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, наприклад домашній арешт, просив врахувати, що не доведений ризик переховування, підозрюваний визнав провину і співпрацював з слідчим, має мати похилого віку, має постійне місце проживання і власність, міцні соціальні зв`язки, що підозрюваний не має наміру приховувати знаряддя, він не знає, де знаходяться розшукувані слідчим ножі, просив врахувати дані про особу: позитивні характеристики з місця проживання та колишньої роботи і з слідчого ізолятора, що він є особою, постраждалою внаслідок катастрофи на ЧАЕС, наявність у нього діагнозу гепатит С , відсутність можливості отримати належне лікування у даному слідчому ізоляторі.

Згідно змісту повідомлення про підозру від17.06.2020р. ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), кваліфікованого за ч.4 ст.187 КК України, за таких обставин:

09 червня 2020 року ОСОБА_6 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_8 та її співмешканця ОСОБА_9 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин, вирішив заподіяти смерть вказаним особам. З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне заподіяння смерті двом особам, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою позбавлення життя ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи предмети, схожі на ножі, наніс ОСОБА_10 численні удари по різних частинах тіла, спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень з пошкодженням внутрішніх органів, а також наніс ОСОБА_11 численні удари по різних частинах тіла, спричинивши їй тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень з пошкодженням внутрішніх органів, які призвели до смерті останніх. Такі дії кваліфіковані за п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, що віднесено до особливо тяжких злочинів.
Ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду Київської області від 23.06.2020 відносно підозрюваного ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 21.08.2020 без можливості внесення застави.
Ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду Київської області від 19.08.2020 продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 в межах продовженого строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000151 від 10.06.2020, по 17.09.2020, з утриманням останнього в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».
Ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду Київської області строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 17.12.2020.
Ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду Київської області від 11.09.2020 продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 по 09.11.2020.
Строк досудового розслідування продовжений до 17.12.2020р., у кримінальному провадженні проводяться слідчі дії, зокрема проводяться експертизи, які не закінчені і висновки по ним не надані.

Зважаючи на сукупність наданих доказів, слідчий суддя, не надаючи оцінку цим доказам з точки зору їх достовірності та допустимості (що має вирішуватися на іншій стадії провадження), погоджується з тим, що докази є вагомими, і підозра є обґрунтованою для цілей застосування/продовження строку дії запобіжного заходу на даній стадії провадження.

Щодо ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КК України, то слідчий суддя погоджується з тим, що існують і не перестали існувати ризики, передбачені в пунктах 1 та 2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:
підозрюваний під самим страхом тяжкості покарання, яке може бути йому призначене у суді у разі доведеності його вини, враховуючи санкцію ч.2 ст.115 КК України, може переховуватись від слідства, і це є достатнім елементом при зважуванні даного ризику; наявні у підозрюваного соціальні зв`язки хоча і є, але вони не розглядаються як достатні для убезпечення від даного ризику. Крім того, будучи не під вартою, підозрюваний матиме можливість знищити чи спотворити речі, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення злочину, зокрема знищити знаряддя злочину, які не знайдені.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним/обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у цій статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За змістом пункту 2 частини першої статті 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Відповідно до частини другої статті 294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу.

Виходячи з вимог частини четвертої статті 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Продовжуючи підозрюваному строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховується наявність обгрунтованої підозри, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого особа підозрюється, враховує дані про особу підозрюваного, в тому числі його вік, стан здоров,я, сімейний стан, постійне місце проживання; враховується, що існують і не перестали існувати ризики, зазначені в пунктах 1, 2 ч.1 ст.177 КПК України; і наведені дані про особу не виключають вказані ризики.
Береться до уваги практика ЄСПЛ, зокрема у рішенні Європейського суду у справі «Летельє проти Франції» щодо забезпечення не лише поваги до особистої свободи, але і необхідності забезпечення високих стандартів охорони загальносуспільних інтересів, у рішенні у справі «Харченко проти України», згідно якої тримання під вартою може бути виправданим за наявності певного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до особистої недоторканості, а також у рішенні у справі «Москаленко проти України», де Європейський Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування.
При таких обставинах продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк, на який продовжено строк досудового розслідування, є виправданим, і лише такий запобіжний захід ефективно запобігатиме наявним ризикам, а обрання більш м,якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування і не убезпечить від існуючих ризиків.
Виходячи з приписів п.1 ч.4 ст.183 КПК України і враховуючи, що згідно повідомлення про підозру особа підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), вчиненого із застосуванням насильства, - слідчий суддя вважає неможливим застосування такого запобіжного заходу як застава, і не визначає її розмір.
Таким чином, є підстави для продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 діб без можливості внесення застави.
На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.177, ст.183 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора задовольнити;
Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, - в межах продовженого строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000151 від 10.06.2020 до 17 грудня 2020року, з утриманням його в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».
Копію ухвали негайно вручити підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним протягом п`яти днів з моменту вручення копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1