Житомирський апеляційний суд
Справа №284/636/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ч.3 ст.152, ч.3 ст.153 КК Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2020 року Житомирський апеляційний суд в складі:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
розглянувши в режимі відеоконференції в залі суду в м.Житомирі кримінальне провадження №284/636/18 за клопотанням прокурора Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 ,
в с т а н о в и в :
В провадженні Житомирського апеляційного суду перебуває судове провадження №284/636/18 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_8 та діючої в його інтересах захисника ОСОБА_7 на вирок Овруцького районного суду Житомирської області від 04 серпня 2020 року відносно ОСОБА_8 .

Відповідно до вироку Овруцького районного суду Житомирської області від 04 серпня 2020 року, судом першої інстанції продовжено дію раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_8 у виді тримання під вартою до вступу вироку в законну силу, але не довше ніж до 02.10.2020.

22.09.2020 до Житомирського апеляційного суду надійшло письмове клопотання прокурора Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 на 60 днів.

В судовому засіданні апеляційного суду прокурор підтримав клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого за наведених в ньому мотивів.

Заслухавши доводи прокурора, пояснення обвинуваченого та його захисника, які заперечили щодо задоволення клопотання прокурора, апеляційний суд, вирішуючи питання продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч.2 ст.331 КПК України, визначено, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на матеріали провадження та існування обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були встановлені в ході досудового розслідування, залишалися на стадії судового розгляду в суді першої інстанції та продовжують існувати на стадії апеляційного провадження, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню, у тому числі, незаконно впливати на свідків та потерпілих (з якими проживає в одному будинку), з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, апеляційний суд вважає, що на час розгляду даного кримінального провадження необхідно продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Також, апеляційний суд бере до уваги, що з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_8 , який не працює, не має стійких соціальних зв`язків, має виключно негативні характеристики, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину під час звільнення відбування покарання з іспитовим строком, перебував у розшуку, за відсутності належних підстав вважати, що більш м`який запобіжний захід забезпечить його відповідну процесуальну поведінку, слід продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.199, 405 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 26 листопада 2020 року.

Копію ухвали направити для виконання до Житомирської УВП №8.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді :