н/п 1-кс/953/8813/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000773 від 06.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -
встановив:
16.11.2020 о 15:19 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , в якому прокурор просить: поновити строки відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, як такі що були пропущені з поважних причин; накласти арешт на майно, вилучене 05.11.2020 в період часу з 20:24 год. по 20:45 год., в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон «Meizu Redmi Note», в корпусі синього кольору, model: НОМЕР_1 , в прозорому силіконовому чохлі. Місцем зберігання арештованого майна просив визначити камеру схову Київського ВП ГУ НП в Харківській області, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні Київського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000773 від 06.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України за фактом того, що 05.11.2020 близько о 19:00 годині до Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 05.11.2020 о 19:00 годині за адресою: м. Харків, Донець-Захаржевського, буд. 1/3, виявлено громадянина ОСОБА_4 , який мав при собі картонну коробку з написом "Нова Пошта" в якій знаходилась речовина схожа на наркотичну.

Так, 05.11.2020 дізнавачем інспектором сектору дізнання Київського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Донець-Захаржевського, буд. 1/3 в ході огляду місця події було виявлено та вилучено: мобільний телефон «Meizu Redmi Note», в корпусі синього кольору, model: НОМЕР_1 , в прозорому силіконовому чохлі, без зарядного пристрою.

Прокурор зазначає, що вищевказаний мобільний телефон належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Прокурор посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучене майно має бути використане у кримінальному провадженні в якості речових доказів, просить накласти арешт на майно, власником якого є ОСОБА_4 .
Також прокурор зазначає, що з метою дотримання строків, клопотання про арешт майна було направлено 06.11.2020 о 17 годині 59 хвилин на адресу Київського районного суду м. Харкова, а саме в період 24 годин з моменту вилучення майна, ПАТ Укрпошта, номер поштового відправлення 502.

13.11.2020 року надійшло смс повідомлення про те що відправлення повернуто до відділення 61002. 16.11.2020 відправлення отримано у відділенні за адресою: м. Харків, вул. Чернишевського, буд. 28.

В судове засідання прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 17.11.2020 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав, просив про його задоволення. Також просив долучити до матеріалів клопотання рапорт інспектора СД Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , в якому остання зазначила, що нею було повідомлено власника майна ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду клопотання (а.с. 19-20).
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000773 від 06.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України (а.с. 4).
05.11.2020 з 20:24 год. по 20:45 год. в ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено у протоколі огляду місця події (а.с. 8-9).
06.11.2020 на адресу Київського районного суду м. Харкова через поштове відділення ПАТ «Укрпошта» ВПЗ № 2 61024 було направлено клопотання про арешт майна у даному кримінальному провадженні (а.с. 16).
16.11.2020 о 12:18 год. вказане поштове відправлення було повернуто відправнику (а.с. 17).
Клопотання про арешт майна подано до суду 16.11.2020 о 15 год. 19 хв. (а.с. 1-3).
Таким чином, згідно з абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, передбачений законом строк для подачі клопотання слідчим, прокурором порушено, оскільки клопотання про арешт майна подано до суду поза межами визначеного строку.
Однак, відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Крім того, слідчий суддя враховує, що клопотання про арешт майна було подано у строк передбачений абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України до поштового відділення з метою подальшого відправлення до Київського районного суду м. Харкова, однак вказане поштове відправлення не було вручено одержувачу та 16.11.2020 було повернуто відправнику. Більш того, при наявності не вирішеного питання щодо арешту тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні забезпеченням гарантованого нормами міжнародного та вітчизняного права принципу доступу до правосуддя є розгляд даного клопотання по суті із винесенням судового рішення.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Постановою старшого інспектора СД Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 06.11.2020 вилучене під час проведення огляду місця події майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000773 від 06.11.2020 (а.с. 13).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 05.11.2020 майно, перелік якого зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Поновити процесуальний строк прокурору Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000773 від 06.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, визнавши причини його пропуску поважними.
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000773 від 06.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 05.11.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон «Meizu Redmi Note», в корпусі синього кольору, model: НОМЕР_1 , в прозорому силіконовому чохлі, шляхом заборони користування та відчуження, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1