Справа №389/3148/20
Провадження №1-кс/389/432/20
Ухвала
Іменем України

06 листопада 2020 року, слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001367 від 05.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Знам`янка Кіровоградської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, -

Встановив:

Старший слідчий СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.
В обгрунтування клопотання вказує, що з метою запобігання ризикам, які передбаченим п 1,3,5 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, наявність ризиків, які передбачених п. 1,3,5 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявив клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що в провадженні Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001367 від 05.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
05.11.2020 року, в період часу приблизно з 09.00 годин до 12.00 годин ОСОБА_4 та його мати ОСОБА_8 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходилися в квартирі АДРЕСА_2 .
Перебуваючи у вказаному місці, між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_4 раптово виник умисел на спричиненні ОСОБА_8 умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілої.
Реалізуючи даний умисел, діючи умисно та цілеспрямовано, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 наніс не менше 5 ударів невстановленим предметом по голові потерпілої а також не менше 12 ударів по тулубу та кінцівках потерпілої, від яких остання втратила свідомість, а ОСОБА_4 залишив приміщення квартири.
Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді тупої поєднаної травми голови, грудної клітини, животу, підоболонкових крововиливів головного мозку, перелому 2-6 ребер з права, перелому грудини на рівні 4-6 ребер, крововиливу в серцеву сорочку, забою серця, розриву тканин печінки з крововиливом у черевину, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя на момент заподіяння.
Смерть ОСОБА_8 настала ІНФОРМАЦІЯ_2 у приміщенні квартири АДРЕСА_2 і знаходиться в прямому причинно-наслідковому зв`язку з отриманими тілесними ушкодженнями, а також є наслідком тупої поєднаної травми голови, грудної клітини та животу.
Своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 скоїв умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого, тобто злочин, передбачений ч.2 ст. 121 КК України.
Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001367 від 05.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
05.11.2020 року о 20.21 годині ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджуються копією протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05.11.2020 року, долученою до матеріалів клопотання.
05.11.2020 року о 21.10 годині ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КПК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України підтверджується наступними доказами.
Рапортом старшого інспектора чергового Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області за повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, зареєстрованого до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) Знам`янського ВП за №9913 від 05.11.2020 року;
Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.11.2020 року, яка повідомила, що в ніч з 04.11.2020 року на 05.11.2020 року вона чула, як її сусіди ОСОБА_10 та ОСОБА_8 сварилися між собою та чула гуркіт від падіння. Крім того свідок повідомила, що чула сварку між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 в період з 09.00 до 12.00 05.11.2020 року та чула звук падіння, а також додала, що вона неодноразово чула від ОСОБА_8 , що її постійно б`є син ОСОБА_4 .
Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 06.11.2020 року, яка повідомила що 05.11.2020 року приблизно о 10.00 годині вона чула, як її сусіди ОСОБА_4 та ОСОБА_8 сварилися між собою, а також додала, що вона неодноразово чула від ОСОБА_8 , що її постійно б`є син ОСОБА_4 .
Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 06.11.2020 року, яка повідомила, що 04.11.2020 року приблизно о 09.00 годині до неї підійшла ОСОБА_8 здати пластикові пляшки та під час спілкування в останньої були відсутні тілесні ушкодження. Також ОСОБА_12 додала, що вона неодноразово чула від ОСОБА_8 , що її постійно б`є син ОСОБА_4 .
Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 06.11.2020 року, який повідомив, що 05.11.2020 року приблизно о 07.30 годині він чув, як сусіди ОСОБА_4 та ОСОБА_8 сварилися між собою, а саме чув голос ОСОБА_10 , який сказав «Чого ти квакаєш?». Також зазначив, що неодноразово чув від ОСОБА_8 , що її постійно б`є син ОСОБА_4 .
Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 06.11.2020 року, яка повідомила, що 05.11.2020 року приблизно о 07.30 годині вона чула, як сусіди ОСОБА_4 та ОСОБА_8 сварилися між собою, а також зазначила, що неодноразово чула від ОСОБА_8 , що її постійно б`є син ОСОБА_4 .
Протоколом огляду місця події від 05.11.2020 року, в ході якого було зафіксовано місце скоєння правопорушення, вилучено фрагмент тканини з подушки із слідами речовини бурого кольору, фрагмент тканини з матрацу із слідами речовини бурого кольору, фрагмент тканини ковдри із слідами речовини бурого кольору.
Лікарським свідоцтвом про смерть за №2927 від 05.11.2020 року, копія якого долучена до матеріалів клопотання та згідно якого причиною смерті ОСОБА_8 є тупа поєднана травма голови, грудної клітини, живота.
Окрім того, до матеріалів клопотання долучено копію протоколу допиту підозрюваного від 05.11.2020 року, згідно з яким ОСОБА_4 зазначає, що 05.11.2020 року о 08.00 годині він придбав алкоголь у кількості 750 грамів горілки та прийшов додому, за його словами на той час ОСОБА_8 перебувала вдома без тілесних ушкоджень. Після повернення додому, ОСОБА_4 вжив придбаний алкогольний напій та перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння заснув. Прокинувшись о 13.00 годині, він помітив, що його мати лежить на підлозі з тілесними ушкодженнями на обличчі. Підійшовши ближче, підозрюваний зрозумів, що мати не подає ознак життя та одразу пішов до моргу, а потім до своїх знайомих. При цьому зазначив, що вважає, що мати отримала тілесні ушкодження у зв`язку з падінням, оскільки останнім часом ОСОБА_8 мала хворобу ніг та погано ходила.
Згідно ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пункт.9 ч.2 статті 131 КПК України визначає, що запобіжні заходи є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Зокрема, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Таким чином, виходячи з практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року" та аналізуючи надані до клопотання матеріали, на думку слідчого судді, свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України, а також слідчий суддя відзначає про наявність ризиків передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КК України.

Окрім того, слідчий суддя зауважує, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Крім того, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 04.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та/або суду підозрюваного, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу тримання під вартою.
Так, ст.5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 "Про взяття під варту до суду" зауважується на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Крім цього, ОСОБА_4 не одружений, дітей не має, тобто не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має постійного джерела доходу, скоїв тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, що свідчить про те, що з метою ухилення від відповідальності він може переховуватися від органів слідства та суду.
Вказане свідчить, що запобігання встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою строком на 60 днів, який слід обчислювати з моменту фактично затримання, тобто з з 20 год. 21 хв. 05 листопада 2020 року до 20 год. 21 хв. 04 січня 2021 року.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
При цьому, відповідно до п. 2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбаченні ст.ст. 177, 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, шодо злочину, який спричинив загибель людини. Тому, з огляду на тяжкість та характер вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за можливе не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Враховуючи зазначене, вважаю, що слідчим та прокурором доведено неможливість застосування до підозрюваного у даному кримінальному правопорушенні більш м`якого запобіжного заходу, існує необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу тримання під вартою терміном на 60 діб, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.110, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 369-372 КПК України, -

Постановив:

В задоволенні клопотання захисника та підозрюваного ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави, який обчислювати з 20 год. 21 хв. 05 листопада 2020 року до 20 год. 21 хв. 04 січня 2021 року.
Визначити строк дії ухвали до 20 год. 21 хв. 04 січня 2021 року.
Копію ухвали направити до ДУ Кропивницький СІ - для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду ОСОБА_1
Кіровоградської області