УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 січня 2021 року

м. Київ
справа № 758/16156/17
провадження № 51-4579ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року про повернення апеляційної скарги.
Суть питання
Як убачається з долучених до касаційної скарги копій судових рішень, вироком Подільського районного суду м. Києва від 29 липня 2020 року ОСОБА_6 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 грн. Цим же вироком ухвалено рішення про самостійне виконання вироку Подільського районного суду м. Києва від 19 лютого 2019 року.

Не погоджуючись із указаним вироком місцевого суду, представник потерпілого ОСОБА_5 29 серпня 2020 року подав апеляційну скаргу.
Київський апеляційний суд ухвалою від 15 жовтня 2020 року клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Подільського районного суду м. Києва від 29 липня 2020 року стосовно ОСОБА_6 залишив без задоволення та повернув апеляційну скаргу особі, яка її подала.
У касаційній скарзі представник потерпілого, указуючи, на його думку, на незаконність та необґрунтованість прийнятого рішення, просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року і направити справу для продовження розгляду.
За доводами ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ним не пропущений, оскільки апеляційна скарга була надіслана 29 серпня 2020 року, до того ж, представник потерпілого вважає, що тридцятидений строк на оскарження вироку необхідно рахувати з 30 липня до 29 серпня 2020 року включно.
Встановлені обставини та мотиви Верховного Суду
Частиною 6 ст. 399 КПК визначено, що ухвала про повернення апеляційної скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку.
Згідно з положеннями п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга може бути подана на вирок суду першої інстанції протягом тридцяти днів із дня його проголошення.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК встановлено, що апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визнано поважною причину пропуску цього строку. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а вирішення цього питання покладається на розсуд суду.

Крім того, з огляду на системний аналіз норм процесуального закону під поважними причинами пропуску процесуального строку необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані дійсно з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнювали можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як вбачається з доданої до касаційної скарги ухвали Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року, представник потерпілого звернувся до апеляційного суду зі скаргою на вирок Подільського районного суду м. Києва від 29 липня 2020 року, в якій порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Під час розгляду клопотання представника потерпілого колегія суддів апеляційного суду перевірила наведені ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження і, не встановивши таких, умотивовано повернула апеляційну скаргу.
Так, апеляційний суд, обґрунтовуючи своє рішення виходив з того, що адвокат ОСОБА_5 , будучи обізнаним про проведення 29 липня 2020 року судового розгляду згаданого кримінального провадження, не вжив у межах строку на апеляційне оскарження вироку жодних заходів для оскарження. Водночас отримання копії судового рішення із запізненням, з огляду на повідомлення особи про проведення судового розгляду, в цьому випадку не є об`єктивною причиною пропуску строку на звернення з апеляційними вимогами.
Верховний Суд погоджується з висновком апеляційного суду про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження представнику потерпілого ОСОБА_4 адвокату ОСОБА_5 , враховуючи таке.
Вирок Подільського районного суду м. Києва щодо ОСОБА_6 проголошено 29 липня 2020 року, а тому перебіг тридцятиденого строку на апеляційне оскарження розпочався 30 липня 2020 року та закінчився 28 серпня 2020 року.
Тобто представник потерпілого звернувся до апеляційного суду поза межами строку на апеляційне оскарження, а наведені ним у клопотанні про поновлення строку обставини не вказують на те, що вони були об`єктивно непереборними, і не свідчать про наявність поважних причин, що могли перешкодити реалізації права на подання апеляційної скарги протягом строку, встановленого КПК.
З урахуванням наведеного, Верховний Суд дійшов висновку, що ухвала апеляційного суду постановлена відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Згідно з положеннями п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Таким чином, оскільки з касаційної скарги та наданих до неї копій судових рішень вбачається, що підстав для задоволення скарги немає, то Верховний Суд вважає за необхідне на підставі п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК відмовити у відкритті касаційного провадження.
З цих підстав Верховний Суд постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 15 жовтня 2020 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3