Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/1144/20
Провадження по справі № 1-кс/281/159/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 листопада 2020 року смт Лугини

Слідчий суддя Лугинського районного суду
Житомирської області ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваної ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Лугини клопотання т.в.о заступника начальника - начальника СВ Лугинського ВП Коростенського ВП Головного управління Національної поліції в Житомирській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , подане за матеріалами досудового розслідування №0000150 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч.2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб
В С Т А Н О В И В:
Т.в.о заступника начальника - начальника СВ Лугинського ВП Коростенського ВП Головного управління Національної поліції в Житомирській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання зазначено, що 07.11.2020 року, близько 07 год 30 хв, ОСОБА_4 , перебуваючи в житловому будинку своєї дочки, за адресою: АДРЕСА_1 , спільно зі своєю дочкою ОСОБА_7 , своїм співмешканцем ОСОБА_8 та своїми знайомими ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , розпивали спиртні напої в кухні вказаного житлового будинку. Після розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , виник словесний конфлікт на грунті ревнощів, в ході якого у ОСОБА_4 виник умисел на заподіяння останньому тілесних ушкоджень.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та його наслідки, ОСОБА_4 , на грунті ревнощів, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, схопила кухонний ніж, який лежав поруч на поверхні столу та нанесла один удар навідмаш в область живота ОСОБА_8 , в результаті чого йому було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини, які відповідно критерій визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень відносяться до тяжких тілесних ушкоджень та знаходяться в причинному зв`язку з настанням смерті, яка настала ІНФОРМАЦІЯ_1 о 16 годині, в приміщенні Коростенської ЦРЛ.
07.11.2020, відомості за вказаним фактом внесено до ЄРДР за № 0000150 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.
У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с. Троїцьке, Бесарабського району, республіка Молдова, громадянка України, з професійно-технічною освітою, не працюча, раніше не судима, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , депутатом не являється.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , від 07.11.2020р;
- поясненням ОСОБА_4
- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;
08.11.2020 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України.
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, а саме в умисному заподіянні тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
В своєму клопотанні слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно ст.12 КК України, являється тяжким злочином, за вчинення якого санкцією ч. 2 ст.121 КК України передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, а також враховуючи особу підозрюваної, характеристику за місцем проживання, близькі та товариські відносини зі свідками, вважає, що в даному випадку наведені обставини дають обґрунтовані підстави вважати, що остання перебуваючи на свободі може :
- переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності;
- незаконно впливати на свідків;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
На думку слідчого застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, не зможе запобігти жодному з перелічених ризиків, а тому в даному випадку виправданим та доцільним буде застосування до підозрюваної саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 не заперечувала щодо необхідності застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, однак просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме цілодобовий домашній арешт, по місцю її проживання, посилаючись на те, що вона характеризується позитивно, раніше до кримінальної та адміністативної відповідальності не притягувалася, має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та сина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 просила обрати запобіжний захід не пов?язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт.
Заслухавши в судовому засіданні думку прокурора, який клопотання підтримав, підозрюваної, її захисника та дослідивши письмові докази, долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Запобіжні заходи, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, є заходами забезпечення кримінального провадження
Положення ч. 5 ст. 132 КПК України зобов`язуть сторін кримінального провадження під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Обставинами, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України є: переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконний вплив на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ч.ч.1-4 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
В судовому засіданні встановлено наявність обргунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй злочину, що повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , від 07.11.2020р;
- поясненням ОСОБА_4
- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , атакож наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України на які у своєму клопотанні посилається слідчий.

Однак суд вважає, що прокурором при розгляді клопотання не доведено обставини, передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме не достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, зокрема цілодобового домашнього арешту необхідність застосування якого обгрунтовує сторона захисту.

Крім того, поза увагою не можна залишити факт того, що підозрювана раніше до кримінальної відповідальності не притягалася, на її утриманні знахдяться неповнолітні діти: син ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та син ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , також в ході розгляду клопотання не встановлено негативної характеристики ОСОБА_4 , натомість її характеристика з місця проживання є позитивною.
Також, на переконання суду ризик незаконного впливу на свідків можливо нівелювати покладенням на підозрювану обов`язку утримуватись від спілкування зі всіма свідками у кримінальному провадженні та іншими особами з приводу обставин інкримінованого їй кримінального правопорушення.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.
За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваної слід обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на підозрювану обов`язків, визначених п.п. 1,2,4 ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 181, 194, 196, 309 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання т.в.о заступника начальника - начальника СВ Лугинського ВП Коростенського ВП Головного управління Національної поліції в Житомирській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , подане за матеріалами досудового розслідування №0000150 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч.2 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб - задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , більш м`який запобіжний захід ніж той який зазначений у клопотанні, а саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:
прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за першою вимогою;
не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора;
утримуватись від спілкування зі всіма свідками у кримінальному провадженні та іншими особами з приводу обставин інкримінованого їй кримінального правопорушення.
Строк дії ухвали встановити у два місяці. Дата закінчення дії ухвали - 09.01.2021 року.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1