Справа № 442/7020/20
Провадження № 1-кс/442/1261/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2020 року м. Дрогобич

Слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дрогобичі клопотання старшого слідчого 1-го відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 ,

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобича Львівської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не військовозобов`язаного, раніше судимого 12.01.2017 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі; 22.09.2020 Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області за ч. 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі та на підставі ст. ст. 75, 76 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік,

за участю слідчого ОСОБА_6 , прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и л а :
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0000338, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України, з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він 06.11.2020 близько 15 год., перебуваючи на перехресті вулиць Завалля-Богдана Лепкого в м. Дрогобичі Львівської області, з метою заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, повторно, шляхом обману та зловживаючи довірою ОСОБА_7 , під приводом необхідності зателефонувати, отримав його мобільний телефон марки «SamsungGalaxyA20s», вартістю 3400 гривень, який, не маючи наміру повертати, скориставшись тим, що потерпілий відвернув свою увагу, почав віддалятися від нього, після чого з місця події втік, користувався протиправно мобільним телефоном до вилучення його працівниками поліції 08.11.2020.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у заволодінні чужим майном, шляхом обману та зловживання довірою, вчиненого повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

17.11.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Враховуючи вказані обставини, що оцінені в тому числі в сукупності з даними про особу підозрюваного, зокрема його схильність до вчинення корисливих майнових злочинів, суспільну незайнятість, задовільний стан здоров`я, відсутність у нього утриманців, місця роботи та навчання, відсутність стабільного та постійного заробітку і як наслідок його незадовільний майновий стан, а відтак слідчий вважає, що запобігти ризикам, вказаними вище шляхом застосування інших більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а їх відвернення можливе лише за умови ізоляції підозрюваного в умовах тримання під вартою, так як менш суворі запобіжні заходи недостатні для запобігання вищевказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали подане клопотання, просять його задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з правом внесення застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення даного клопотання, пояснивши, що на даний час він не має наміру вчиняти нові злочини та ухилятись від досудового розслідування, що проживає разом з матір`ю та своїм малолітнім сином, дружина знаходиться на заробітках, а тому, у випадку обрання йому запобіжного заходу тримання під вартою, син залишиться без догляду, у зв`язку з чим просять обрати йому запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до наступних висновків.

За змістом ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

У відповідності до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України.

У відповідності до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Вирішуючи питання щодо доцільності обрання підозрюваному запобіжного заходу тримання під вартою на час досудового слідства, слідча суддя виходить з того, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання осіб під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахування конкретних обставин. Тримання осіб під вартою може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання осіб під вартою судовий орган повинен брати до уваги факти, які можуть мати відношення до справи: характер «обставини» і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначене в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічні відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

Так, згідно з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 07.11.2020 було внесено відомості за №0000338 про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

ОСОБА_5 раніше судимий за вчинення умисного злочину проти власності, підозрюється у вчиненні нового злочину проти власності під час іспитового строку і санкцією статті цього злочину передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 3 років.

Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) дійсно свідчать й матеріали досудового розслідування, а саме: заява потерпілого ОСОБА_7 від 06.11.2020, протокол огляду місця події від 08.11.2020, показання потерпілого ОСОБА_7 , протокол огляду предмета від 09.11.2020, товарний чек від 06.10.2020, вимога УІАЗ у Львівській області, в якій зазначені судимості останнього.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Проте, будь-яких доводів, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню слідчим не наведено і таких даних в судовому засіданні не здобуто, оскільки, як пояснив слідчий, ОСОБА_8 з`являється на його першу вимогу, кримінальному провадженню не перешкоджає.

У своєму клопотанні слідчий посилається на наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість впливати на потерпілого, які не знайшли свого підтвердження в ході розгляду клопотання, оскільки, як встановлено, підозрюваний ОСОБА_5 є худорлявим, низенького росту, а відтак за своєю анатомічною будовою не зможе вплинути на потерпілого, який, зі слів підозрюваного є значно більшим за нього. Крім цього, слідчим не доведено в чому саме підозрюбваний зміг би впливати на потерпілого і з якою метою слідчим.

Слідча суддя погоджується з доводами слідчого та прокурора про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення (раніше судимий за вчинення умисного злочину проти власності, підозрюється у вчиненні нового злочину проти власності під час іспитового строку), проте, слідчим та прокурором не обґрунтовано та не доведено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання саме цьому ризику.

Отже, під час розгляду даного клопотання, слідчою суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, існування ризику, передбачено п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання саме цьому ризику.

Таким чином, слідчим доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 статті 194 КПК України та не доведено обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, виходячи із того, що слідчим не доведено існування обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідча суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, з врахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його поведінки, виконання вимог слідчого, доходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необґрунтовано суворим і не зумовлений наданими слідчому судді доказами та особою підозрюваного.

Приймаючи до уваги, що інші ризики, в судовому засіданні не доведені, слідча суддя вважає, що тримання під вартою є недоцільним та надмірним запобіжним заходом, який є неспівмірним із встановленими ризиками.

В той же час, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово, здатний запобігти названим ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування справи.

З урахуванням викладеного, слідча суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 , з урахуванням вимог ст. 181 КПК України, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання вищезгаданих ризиків. Строк дії ухвали визначити - 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194 КПК України, слідча суддя

у х в а л и л а :
Клопотання задоволити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком 60 (шістдесят) днів.

Строк домашнього арешту рахувати з 17.11.2020 року.

Строк дії ухвали до 18.01.2020 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Домашній арешт підозрюваному ОСОБА_5 здійснювати за адресою його постійного місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання, а саме: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду складено 17 листопада 2020 року.

Слідча суддя ОСОБА_1