Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6847/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-
У С Т А Н О В И В:
24.05.2019 р. захисник ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 24.05.2019 р. справу було передано для розгляду слідчому судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_4 . Даних щодо призначеного розгляду клопотання, матеріали останнього, не містять.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 24.11.2020 року справу було передано для розгляду слідчому судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 цього Кодексу).

Приписами ч. 2 ст. 132 КПК України встановлено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Нормами чинного КПК України зазначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, в межах якого подано вищевказане клопотання, є саме Генеральна прокуратура України, місцезнаходження якої є Печерський район м. Києва.

Відповідно до офіційного веб-порталу Генеральної прокуратури України Генеральним прокурором України 11.07.2018 р. підписаний наказ про організаційні зміни в структурі та штатному розписі Генеральної прокуратури, яким ліквідовано 4 самостійних підрозділів, в т.ч. і Департамент спеціальних розслідувань. Тим самим, на день подання вищевказаного клопотання ліквідований Департамент спеціальних розслідувань, тим самим, станом на 24.11.2020 р. вищевказане клопотання є не підсудним Подільському районному суду м. Києва.

У зв`язку з чим, клопотання не може бути призначено до судового розгляду слідчим суддею Подільського районного суду, оскільки на час його подання, воно є не підсудним, саме, Подільському районному суду м. Києва.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України. Одними з таких засад є законність (п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України).

Таким чином, враховуючи практику ЄСПЛ щодо поняття «належного суду» та норми національного законодавства, вищевказане клопотання підлягає поверненню слідчому, який звернувся з даним клопотанням (за аналогією процесуального закону відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України), у зв`язку з його за непідсудністю Подільському районному суду м. Києва.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1 - 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 18.03.2020 р. по справі № 991/2162/20 клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна було задоволено; скасувано арешт, накладений згідно з ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 09.10.2018 у справі № 758/13006/18 в кримінальному провадженні № 0002990 від 02.04.2013, на нерухоме майно ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) , а саме на: - квартиру АДРЕСА_1 (площею 59 м2), - квартиру АДРЕСА_2 (площею 68 м2), - гараж № НОМЕР_2 у буд. АДРЕСА_3 (площею 13,5 м2). Дана Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

А відтак, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду клопотання захисника ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна з огляду на наявність Ухвали Вищого антикорупційного суду від 18.03.2020 р. по справі № 991/2162/20.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 174, 303 304, 314 - 316 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна залишити без розгляду;

Копію ухвали надіслати особі, яка подала клопотання прос касування арешту майна;

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1