Справа № 177/1631/19
Провадження № 1-кп/177/45/20
У Х В А Л А
І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И
13 серпня 2020 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу у виді домашнього арешту на тримання під вартою відносно обвинуваченого

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не одруженого, який має на утриманні малолітню дитину 2011 року народження, в силу ст. 89 КК України не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000360 за ч.2 ст. 121 КК України

за участі:

прокурора ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Криворізького районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Прокурор, який приймає участь у даному кримінальному провадженні, 13.08.2020 заявив клопотання про зміну запобіжного заходу обраного обвинуваченому ОСОБА_3 з домашнього арешту на тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_3 порушив покладений на нього обов`язок щодо заборони залишення місця постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки 02.08.2020 в період часу з 19.30 до 20.30 год. перебував у нетверезому стані біля магазину по АДРЕСА_2 , де лаявся брутальною лайкою, погрожував потерпілій ОСОБА_7 та її дітям. Отже, прокурор вважає, що наявні підстави для застосування більш суворого запобіжного заходу відносно обвинуваченого, оскільки останній порушує умови домашнього арешту та погрожує потерпілій та її дітям.

Обвинувачений ОСОБА_3 , його захисник заперечували проти задоволення клопотання про заміну обраного запобіжного заходу з підстав необґрунтованості заявленого прокурором клопотання. Обвинувачений не заперечував про порушення обов`язку перебувати вдома після 19.00 години, однак вказував, що потерпіла сама спровокувала конфлікт. Просив при вирішенні вказаного клопотання врахувати стан його здоров`я та обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Суд, ознайомившись із клопотанням, вислухавши думку учасників провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання (ч.1 ст. 200 КПК України).

Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 10 років.

Ухвалою суду від 16.12.2019 відмовлено в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 , до обвинуваченого застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту та на нього покладені обов`язки: цілодобово не залишати місце постійного мешкання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу прокурора та суду, прибувати за кожною вимогою суду.

Ухвалою суду від 25.03.2020 покладені на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки змінені та обвинуваченого зобов`язано не залишати місце постійного мешкання АДРЕСА_1 , прибувати за кожною вимогою суду.

Разом з тим, із матеріалів доданих до клопотання прокурора про заміну запобіжного заходу встановлені обставини, які свідчать про порушення ОСОБА_3 обов`язків, покладених на нього у зв`язку із обранням запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Так, відповідно до пояснень ОСОБА_8 від 03.08.2020, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що 03.08.2020 приблизно о 00.30 год. її співмешканець ОСОБА_3 , знаходячись в нетверезому стані вигнав її з дому, погрожуючи їй розправою, на її прохання не чіплятись не реагував.

Відповідно до рапорту старшого ДОП СП Криворізького РВП КВП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 від 02.08.2020 встановлено, що ОСОБА_3 02.08.2020 о 20.10 годин був відсутній за місцем проживання: АДРЕСА_1 , знаходився в громадському місці біля магазину по вулиці Чкалова в с. Лозуватка Криворізького району, де вчинив сварку з ОСОБА_5 .

Згідно пояснень ОСОБА_5 від 03.08.2020 встановлено, що ОСОБА_3 в період часу з 19.30 год. до 20.30 год. перебував у нетверезому стані біля магазину по

АДРЕСА_1 та кричав, лаявся брутальними словами в її адресу, погрожував ОСОБА_5 та її дітям, на зауваження не реагував.

Відповідно до пояснень ОСОБА_10 від 05.08.2020 встановлено, що 02.08.2020 близько 19.30 год. він перебував біля магазину по вул. Чкалова в

с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської області та бачив, що

ОСОБА_3 чіплявся до ОСОБА_11 , сварив її брутальними словами, погрожував, намагався вдарити. На зауваження не реагував, поводив себе агресивно, лаявся і кричав. Після чого ОСОБА_10 заступився за ОСОБА_12 , остання відійшла та

ОСОБА_10 близько 20.40 год. пішов додому.

Згідно пояснень ОСОБА_13 від 05.08.2020 встановлено, що 02.08.2020 о 19.30 годин вона бачила як ОСОБА_3 лаявся брутально в адресу ОСОБА_14 та погрожував. ОСОБА_3 заспокоювали присутні, ОСОБА_13 також заступилась за ОСОБА_12 , однак останній на зауваження не реагував. Магазин зачинився о 20.00 годині, а ОСОБА_3 близько 20 хвилин бігав біля магазину, кричав та погрожував ОСОБА_15 ;

Потерпіла ОСОБА_5 в судовому засіданні підтвердила вказані вище обставини, вказала, що вона боїться за своє життя та здоров`я в зв`язку із такою поведінкою обвинуваченого.

Отже, вбачається порушення ОСОБА_3 обраного раніше відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, зокрема покладеного на нього обов`язку не залишати місце постійного мешкання по АДРЕСА_1 в період з 19.00 год. до 07.00 год., що також слідує із його пояснень в ході розгляду клопотання.

Крім того, обвинувачений не з`явився в зал судового засідання за викликом суду 05.08.2020, про поважність причин неявки жодних доказів не надав.

Щодо ризиків передбачених статтею 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання, то прокурором вказано на те, що обвинувачений може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній порушив заборону залишення місця постійного проживання без дозволу суду в період часу з 19.00 години, без поважної причини не з`явився до суду та вчинив дії протиправного характеру відносно потерпілої ОСОБА_7 , що також свідчить про наявність ризику незаконного впливу на потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України» при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Отже, при розгляді вказаного клопотання, суд бере до уваги те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Поряд з цим, враховується і те, що обвинувачений перебуває в цивільному шлюбі, має малолітню дитину, однак згідно пояснень його співмешканки вигнав її з будинку разом з малолітньої дитиною, постійного місця роботи та законних джерел доходу не має, , за місцем мешкання характеризується посередньо, що загалом свідчить про наявність існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема про можливість переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Також доведено, що процесуальні обов`язки, покладені на ОСОБА_3 ухвалою про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту він не виконує, а відтак жоден із більш м`яких запобіжних заходів, встановлених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти ризикам, що передбачені ст. 177 КПК України.

При цьому суд зазначає, що стороною захисту не надано доказів на підтвердження стану здоров`я обвинуваченого, що унеможливлює його перебування в умовах слідчого ізолятора.

З урахуванням вказаних обставин, суд прийшов до висновку, що прокурор довів про наявність нових обставин, які виникли після обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а тому ОСОБА_3 слід змінити запобіжний захід на тримання під вартою на строк 60 діб, а саме до 11 жовтня 2020 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи перелічені вище обставини, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства, суд вважає за можливе не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід обраний ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 16.12.2019 з домашнього арешту на тримання під вартою.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб з 13 серпня 2020 року до 11 жовтня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя: