14.12.2020 363/1877/20
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2020 року Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , розглянувши в м. Вишгороді в порядку спрощеного провадження кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.04.2020 року за № 0000540 за обвинуваченням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ніжин Чернігівської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , освіта вища, одружений, тимчасово не працює, на утриманні має малолітню дитину, раніше не судимий, за ч. 1 ст. 249 КК України,

встановив:

ОСОБА_2 28.04.2020 року близько 22-00 год., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, добровільно погодився на пропозицію засудженого вироком Вишгородського районного суду Київської області від 29.09.2020 року ОСОБА_3 , зайнятись незаконним виловом риби за допомогою належного останньому забороненого знаряддя лову, а саме сітки з жилки довжиною 55 м., висотою 1,5 м., вічко 60 мм.; сітки з жилки довжиною 55 м., висотою 1,4 м., вічко 65 мм.; сітки з жилки довжиною 55 м., висотою 2,1 м., вічко 70 мм.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, 28.04.2020 року близько 23-00 год. ОСОБА_2 за попередньою змовою з ОСОБА_3 , діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, не маючи належного дозволу на лов водних біоресурсів на умовах спеціального використання, виданого компетентним органом, із заздалегідь заготовленими з собою вищезазначеними забороненими знаряддями лову, прибули до берегової лінії річки Десна, в селі Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, де в порушення п. 3.15, 4.6 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, п. 14 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», за допомогою гумового човна «Колібрі», з двома гребнями, що належить ОСОБА_3 , випливли на воду на відстань близько трьох метрів та діючи спільно, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виставили їх у воду вздовж берегової лінії річки Десна, для вилову риби, тим самим вчинили всі дії спрямовані на незаконний вилов риби.
В подальшому, 29.04.2020 року близько 04-00 год. останні повернулися до вищевказаного місця та діючи за попередньою спільною змовою, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, за допомогою гумового човна «Колібрі», з двома гребнями, випливли на воду річки Десна в селі Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, де зняли раніше поставлені ними, за вищевказаних обставин, заборонені знаряддя лову, а саме, сітки з жилки для вилову риби, таким чином здійснили незаконний вилов риби виду лящ - 50 екземпляри, лин - 3 екземпляри, щука - 1 екземпляр, плітка - 9 екземплярів, карась сріблястий - 13 екземплярів. Після вчинення всіх дій спрямованих на незаконний вилов риби, які ОСОБА_2 за попередньою змовою з ОСОБА_3 , вважали за необхідне, разом з виловленою рибою останні повернулися на берег. Однак перебуваючи на березі річки Десна в селі Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, та дістаючи свіжовиловлену рибу з сітки, останні були виявлені працівниками Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київської області.

Тим самим, ОСОБА_2 за попередньою змовою із ОСОБА_3 за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме трьох сіток з жилки, в вчинили незаконний вилов водних живих ресурсів риби, а саме: _ 50 екземплярів (170 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 8 500 гривень), лин з екземпляри (119 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 357 гривень), щука 1 екземпляр (340 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 340 гривень), плітка 9 екземплярів (85 гривень за загальною (17 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 221 гривня), чим заподіяли істотної шкоди державі на загальну суму 10 183 гривні.
Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.
Так, згідно п. 3.15 Правил «забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм».
Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» шкода є істотною, якщо на неї вказують такі дані: «знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі, добування великої кількості риби. Водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено тощо». 05.05.2020 року, пригирлові ділянки р. Десна за допомогою коефіцієнтів фауністичного аналізу показало високий рівень подібності їх іхтіокомплексів, тому стан іхтіофауни в районі здійснення водосховища показниками.
Відповідно до «Біологічного обґрунтування кількісних визначення істотності шкоди, завданої водним біоресурсам р. Десна в межах Київської області (на період 2020-2022 рр.)» розробленого Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук та директором ІГР НААН, доктором сільськогосподарських наук, професором, академіком НААН І.І. Грициняком 30 січня 2020 року, істотною шкодою для річки Десна є сума, яка дорівнює або більше ніж 294 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 4 998 гривень. Фактичні збитки, завдані вилученням перелічених видів водних біоресурсів, перевищують цю величину.
Крім цього, незаконним лов здійснювався в період весняно-літньої (нерестової) заборони, що є значущою ознакою істотності шкоди.
Таким чином суд визнає доведеним, що ОСОБА_2 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, а саме незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Положеннями ч. 2 та 3 ст. 381 КПК України передбачено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків здійснюється згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими цим Кодексом, з урахуванням положень цього параграфа.

В обвинувальному акті прокурором викладено клопотання, в якому зазначено, що враховуючи те, що підозрюваний беззаперечно визнає свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, у відповідності до положень ч. 1 ст. 302 КПК України просить суд розглянути кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

До обвинувального акта додано письмову заяву підозрюваного ОСОБА_2 , яка складена за участі захисника ОСОБА_4 , в якій ОСОБА_2 зазначає, що свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, він беззаперечно визнає; згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами; йому роз`яснено та зрозуміло зміст встановлених досудовим розслідуванням обставин, а також про його обізнаність у тому, що у разі надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини; згоден на розгляд обвинувального акта у спрощеному проваджені без проведення судового розгляду в судовому засіданні без його участі.

У вказаній заяві захисником ОСОБА_4 підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості підозрюваним, його згоду із встановленими в результаті досудового розслідування обставинами і згоду на розгляд обвинувального акта за його відсутності.

Враховуючи викладене, а також те, що вимоги КПК України виконано, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт має бути розглянутий в порядку, передбаченому ст. 381-382 КПК України.

Вивчивши обвинувальний акт, долучені до нього додатки та матеріали кримінального провадження, суд вважає доведеним те, що ОСОБА_2 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Обвинувачений ОСОБА_2 , інтереси якого представляє захисник ОСОБА_4 , обставини вчинення кримінального поступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, не оспорює, вважає, що органом досудового розслідування вони встановлені в повному обсязі, свою винуватість у вчиненні вказаного кримінального проступку беззаперечно визнає в повному обсязі, його позиція є добровільною та не є наслідком будь-якого примусу.

Таким чином суд визнає доведеним, що ОСОБА_2 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, а саме незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Згідно з ч. 2 ст. 50 КК України особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначено покарання, необхідне й достатнє для її виправлення, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень.

Вирішуючи питання про обрання міри покарання обвинуваченому ОСОБА_2 суд, відповідно до вимог ст. 65 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, які пом`якшують та обтяжують його покарання.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 66 КК України обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_2 , є щире каяття.

Відповідно до ст. 67 КК України обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_2 , судом не встановлено.

Також при призначенні обвинуваченому ОСОБА_2 покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком; ставлення ОСОБА_2 до вчиненого, яке полягає у визнанні винуватості; дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він офіційно не працевлаштований, за даними наявної документації на обліку у лікаря-психіатра та під наркологічним диспансерно-динамічним наглядом не перебуває, що свідчить про його осудність, має місце реєстрації, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимий.

За сукупності вище наведених обставин, враховуючи принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, суд вважає за необхідне призначити обвинуваченому ОСОБА_2 покарання в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України, а саме у виді штрафу.

Таке покарання, на переконання суду, є справедливим і достатнім для виправлення ОСОБА_2 , попередження вчинення ним кримінальних правопорушень та відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягається до кримінальної відповідальності.

Цивільний позов не пред`являвся.

Долю речових доказів вирішено вироком Вишгородського районного суду Київської області від 29.09.2020 року в кримінальному провадженні №0000662 щодо ОСОБА_3 .
Питання про спеціальну конфіскацію знарядь і засобів кримінального правопорушення згідно ст.ст. 96-1 та 96-2 КК України вже вирішено у зазначеному вироку і повторної конфіскації у такому випадку не потребується.
На підставі викладеного та керуючись ст. 369-371, 373, 374, 376, 381-382 КПК України, суд,

ухвалив:

визнати винним ОСОБА_2 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України і за цим законом призначити йому покарання штраф в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одну тисячу сімсот) грн.
Оптичний диск DVD-R №DR5F60-PW50, який містить відеозапис з ходом проведення огляду місця події від 29.04.2020 року залишити на зберігання у матеріалах кримінального провадження.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Вишгородський районний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.
Вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст. 381 та 382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
Копія вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надсилається учасникам судового провадження.

Суддя