Справа № 454/3431/20
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Сокаль 09.02.2021 року

Слідчий суддя Сокальського районного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю :
секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в:

03.02.2021 року до слідчого судді надійшло клопотання ПАТ «Шахта «Надія» про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000520 від 20.10.2020 року, накладений ухвалою слідчого судді Сокальського районного суду Львівської області від 22.10.2020 р.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Перший заступник керівника Червоногралської місцевої прокуратури ОСОБА_3 надав відповідь на запит та постанову першого заступника керівника Львівської обласної прокуратури від 05.01.2021р. з яких вбачається, що здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000520 від 20.10.2020р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.191 КК України, доручено слідчому відділу Управління Служби безпеки України у Львівській області.

Відтак, на цей час кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Сокальського районного суду Львівської області.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульвано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи, що СВ Управління СБУ Львівській області знаходиться за адресою: м. Львів, вул.Д.Вітовського, 55, що територіально відноситься до Галицького районного суду м. Львова, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для звернення до Галицького районного суду м. Львова.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 174 КПК України -

у х в а л и в:

Повернути Приватному акціонерному товариству «Шахта «Надія» клопотання про скасування арешту майна.

Роз`яснити заявнику його право звернутися з цим клопотанням до Галицького районного суду м. Львова, за адресою м. Львів, вул. Чоловського, 2.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя : ОСОБА_1