"04" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
Крім того зазначив, що вказані грошові кошти було отримано відповідно до договору позики від 17.12.2019 у громадянина ОСОБА_6 у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) дол. США для здійснення підприємницької діяльності із обов`язком повернути вказану суму до 01.10.2020 (п. 1 Договору позики).
Вказав, що вказане кримінальне провадження було відкрито 15.04.2019, обшук у приміщенні було проведено 19.12.2019. Станом на теперішній час, більше ніж через півтора роки з моменту відкриття кримінального провадження та майже через рік з моменту вилучення майна, заявник не має жодного процесуального статусу у цьому кримінальному провадженні, в рамках якого було вилучено майно та накладено арешт, що свідчить про відсутність належних підстав для цього.
Про дату, час та місце проведення судового засідання представник заявника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_7 повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.48), проте в судове засідання не з`явився, однак, 04.11.2020 подав до суду заяву, у якій просить проводити судове засідання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити (а.с. 63).
Неявка учасників процесу, відповідно до ст. 174 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Кримінальний процесуальний кодекс України 2012 року не передбачає процесуального механізму скасування арешту майна після закриття слідчим кримінального провадження та закінчення досудового розслідування. У слідчого судді відсутні повноваження вирішувати питання про скасування арешту майна після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Проте, 30 червня 2020 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 727/2878/19 відступила від власного правового висновку щодо юрисдикції спору про звільнення майна з-під арешту, накладеного в кримінальному провадженні, визначивши, що питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та не скасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Відповідно до договору оренди № 013471 від 27.02.2019, ТОВ «ОБЕРЕГ и КОМПАНИЯ-4» в особі директора ОСОБА_9 надало в оренду фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 нежитлове переміщення (код об`єкта оренди № С-012-15-0013), загальною площею 15,51 кв.м. в Торговельному центрі «Барабашово» (а.с.8-9).
З протоколу обшуку від 19.12.2019 який проводився старшим слідчим з ОВС СУ ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_8 , за адресою: м. Харків, вул. Барабашова, 6, вбачається, що було виявлено кабінет № 150013, в якому знаходився ОСОБА_3 та вилучено грошові кошти (а.с.18-31).
Враховуючи викладене вище, наслідки арешту майна для володільця майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про те, що на сьогоднішній день, у зв`язку з закриттям кримінального провадження, необхідність в арешті майна, яке належить ОСОБА_3 , відпала, що є підставою для задоволення клопотання.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 107, 174, 309, 372, 376 КПК України,
Згідно положень п. 4 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у разі скасування арешту.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1