Справа № 761/30/21
Провадження № 1-кс/761/932/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області, погоджене начальником відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001009 від 25.06.2020,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з начальником відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001009 від 25.06.2020.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001009 від 25.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, а саме: в організації озброєної банди з метою нападу на окремих осіб, а також участь у такій банді та у вчинюваних нею нападах; в нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством та погрозою застосування насильства небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчиненим особою, яка раніше вчиняла розбій, поєднаний з проникненням у житло, спрямований на заволодіння майном в особливо великих розмірах, вчинений організованою групою; в зберіганні вогнепальної зброї та бойових припасів, без передбаченого законом дозволу.

12.07.2020 о 06 годині 03 хвилин, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 257 КК України, у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5

12.07.2020 о 19 годині 01 хвилині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

13.07.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 09.09.2020.

27.08.2020 підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257, ч. 1 ст. 263 КК України.

04.09.2020 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0001009 від 25.06.2020 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України до шести місяців, тобто до 12.01.2021.

04.09.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 01.11.2020.

27.10.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 24.12.2020.

23.12.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 12.01.2021.

31.12.2020 підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає про достатність даних, які вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій, а саме: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.06.2020, відповідно до якої потерпілий ОСОБА_11 повідомив про розбійний напад на нього та заволодіння його майном; протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 від 08.07.2020, відповідно до якого він повідомив про розбійний напад на нього, поєднаний із погрозами та насильством, вчинений невстановленими особами із застосуванням предметів схожих на пістолет, а також заволодіння грошовими коштами та виробами із цінних металів на загальну суму в особливо великих розмірах; протокол допиту потерпілої ОСОБА_12 від 08.07.2020, відповідно до якого вона повідомила про розбійний напад на неї, поєднаний із погрозами та насильством, вчинений невстановленими особами із застосуванням предметів схожих на пістолет, а також заволодіння грошовими коштами та виробами із цінних металів в особливо великих розмірах; рапорти працівників УКР ГУНП в Київській області щодо причетності до вчинення злочину ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.07.2020, згідно з яким потерпілий ОСОБА_11 на фотографії зображеній під номером 3 впізнав особу, яка вчинила на нього розбійний напад 24.06.2020, а саме ОСОБА_5 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 09.07.2020, відповідно до якого він повідомив, що підвозив невідомого йому чоловіка 24.06.2020 близько 06 год. від м. Вишневе вул. Європейська, 34-Б до м. Київ, пр-кт Перемоги, 144; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.07.2020, згідно з яким свідок ОСОБА_13 на фотографії зображеній під номером 3 впізнав особу, яку він 24.06.2020 близько 06 год. підвозив від м. Вишневе вул. Європейська, 34-Б до м. Київ, пр-кт Перемоги, 144, а саме ОСОБА_5 ; протокол обшуку від 12.07.2020, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , за участю підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено речові докази у даному кримінальному провадженні; висновок експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 11.08.2020 № 8-2/836.

В обґрунтування необхідності продовження тримання підозрюваного під вартою, слідчим викладено відомості про існування достовірних ризиків, які не зменшилися, зокрема: перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Крім того, у зв`язку із розвідувальними заходами проведеними ОСОБА_5 та учасниками групи, вони орієнтуються у місцях роботи та проживання вищезазначених свідків та потерпілих, тим самим можуть як і самостійно, так і за допомогою підкупу третіх осіб впливати на учасників кримінального провадження, так як великі суми грошових коштів так і не відшукані.

Крім того, в обґрунтування продовження строків тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, слідчим в клопотанні зазначено перелік слідчих та процесуальних дій, без яких неможливо закінчити досудове розслідування, а саме: виконати вимоги ст. 290 КПК України та надати доступ до матеріалів досудового розслідування та виконати вимоги ст. 291 КПК України та скласти обвинувальний акт.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, обґрунтував та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи, що відсутні підстави для продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що стороні захисту не відкривалися матеріали кримінального провадження, а строк досудового розслідування завершується на наступному тижні. Сторона обвинувачення не звернулася з клопотанням про продовження строку досудового розслідування, а тому відсутні підстави для продовження строку тримання під вартою терміном на 2 місяці. Крім того, захисник вказав, що враховуючи положення ч. 3 ст.197 КПК України, клопотання є незаконним.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання з підстав наведених захисником, та зазначив, що в матеріалах клопотання відсутні докази його причетності до вчинення зазначених злочинів, оскільки зброю вилучену у нього йому підкинули, а він взагалі не вчиняв жодного кримінального правопорушення. Крім того наголосив на тому, що орган досудового розслідування не повідомив йому про відкриття матеріалів справи.

Прокурор ОСОБА_3 зазначив, що 31.12.2020 через канцелярію СІЗО було подано повідомлення про завершення досудового розслідування.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали та матеріали, надані захисником, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення клопотання з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001009 від 25.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження, 12.07.2020 о 06 годині 03 хвилин, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 257 КК України, у порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5

12.07.2020 о 19 годині 01 хвилину, підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

13.07.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 09.09.2020.

04.09.2020 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0001009 від 25.06.2020 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України до шести місяців, тобто до 12.01.2021.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 неодноразово продовжувався ухвалами слідчих суддів Шевченківського районного суду м. Києва від 04.09.2020, від 24.12.2020.

23.12.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 12.01.2021.

31.12.2020 прокурором відділу Київської обласної прокуратури, відповідно до вимог статті 290 КПК України, доручено старшому слідчому СУ ГУНП в Київській області повідомити підозрюваного та потерпілих у кримінальному провадженні № 0001009 від 25.06.2020 про завершення досудового розслідування та про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України, обґрунтовується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.
Згідно із доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних в межах досудового розслідування доказів:
- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.06.2020, відповідно до якої потерпілий ОСОБА_11 повідомив про розбійний напад на нього та заволодіння його майном;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 від 08.07.2020, відповідно до якого він повідомив про розбійний напад на нього, поєднаний із погрозами та насильством, вчинений невстановленими особами із застосуванням предметів схожих на пістолет, а також заволодіння грошовими коштами та виробами із цінних металів на загальну суму в особливо великих розмірах;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_12 від 08.07.2020, відповідно до якого вона повідомила про розбійний напад на неї, поєднаний із погрозами та насильством, вчинений невстановленими особами із застосуванням предметів схожих на пістолет, а також заволодіння грошовими коштами та виробами із цінних металів в особливо великих розмірах;

- рапортами працівників УКР ГУНП в Київській області щодо причетності до вчинення злочину ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.07.2020, згідно з яким потерпілий ОСОБА_11 на фотографії зображеній під номером 3 впізнав особу, яка вчинила на нього розбійний напад 24.06.2020, а саме ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 09.07.2020, відповідно до якого він повідомив, що підвозив невідомого йому чоловіка 24.06.2020 близько 06 год. від м. Вишневе вул. Європейська, 34-Б до м. Київ, пр-кт Перемоги, 144;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.07.2020, згідно з яким свідок ОСОБА_13 на фотографії зображеній під номером 3 впізнав особу, яку він 24.06.2020 близько 06 год. підвозив від м. Вишневе вул. Європейська, 34-Б до м. Київ, пр-кт Перемоги, 144, а саме ОСОБА_5 ;

- протоколом обшуку від 12.07.2020, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , за участю підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено речові докази у даному кримінальному провадженні;

- висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 11.08.2020 № 8-2/836.

Вищезазначені обставини, на думку сторони обвинувачення, обумовлюють наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушень, з чим слідчий суддя погоджується.
Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.
При цьому, слідчий суддя відхиляє доводи підозрюваного стосовно його непричетності до інкримінованих йому кримінальних правопорушень, оскільки на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

За вказаних вище обставин, слідчий суддя вважає підозру у вчиненні злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України обґрунтованою, докази можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення вищезазначених кримінальних правопорушень достатніми.
Проаналізувавши зазначені у клопотанні ризики, з огляду на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні наразі не є закінченим у розумінні глави 24 КПК України і для його завершення органу досудового розслідування необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, що мають значення у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує таке.
На обґрунтування обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшились, які виправдовують продовження тримання ОСОБА_5 під вартою, слідчим наведено відомості про те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні ряду кримінальних правопорушень, перебуваючи на свободі може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні; продовжити свою кримінально-протиправну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слід зазначити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.
Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України. Санкції, зокрема, статті 257 та частини 4 статті 184 КК України відносить інкриміновані злочини до особливо тяжких, тому очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). З огляду на наведене слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує тяжкість злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_5 , у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування пільгових інститутів у відповідній категорії справ. Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого затримання у невизначеному майбутньому, із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Стосовно ризику знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, про який зазначено у клопотанні, слідчий суддя зауважує, що слідчим достатньою мірою обґрунтовано наведений ризик, з урахуванням того, що під час вчинення розбійних нападів на потерпілих, нападниками було викрадено значну суму грошових коштів, ювелірних виробів, місцезнаходження яких на даний час не встановлено, а відтак, є підстави вважати, що без продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може вжити заходів, які у подальшому унеможливлять відшукання вказаного майна.

У клопотанні також зазначено про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.
Оцінюючи можливість впливу на потерпілих та свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя враховує обставини, за яких вчинені інкриміновані підозрюваному кримінальні правопорушення, а також те, що ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення проти власності, з огляду на що заявлений ризик є обґрунтованим.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність зазначених у клопотанні ризиків.

Також при вирішенні клопотання враховується, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, особливо тяжкого злочину за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 15 років із конфіскацією майна та у вчиненні особливо тяжкого злочину за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 15 років із конфіскацією майна, які вчинено з погрозою застосування насильства, застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого та з використанням зброї, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження застосованого запобіжного заходу, оскільки по справі необхідно виконати вимоги ст.ст. 290-291 КПК України.

При продовженні запобіжного заходу слідчим суддею також враховується вік підозрюваного, сімейний стан, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п.110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Слід зауважити, що слідчим достатньою мірою обґрунтовано обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а саме, до 12.01.2021, та викладено обставини щодо необхідності виконання вимог ст.ст. 290-291 КПК України, необхідних для беззаперечного встановлення істини у кримінальному провадженні.

Частина 4 статті 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави, а саме: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Вказані обставини підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, вчинених із погрозою застосування насильства, застосування насильства небезпечного для життя та здоров`я із застосуванням зброї, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Також слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні достатньою мірою обґрунтовано неможливість запобігання заявленим у клопотанні ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Щодо посилань захисника ОСОБА_4 на положення ч.3 ст. 197 КПК України та незаконність клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, згідно із ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

В той же час слід зазначити, що відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею. Строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до дня її скасування слідчим суддею включається у строки, передбачені цією статтею.
У відповідності до ч. 1 ст. 290 КПК України визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 290 КПК України прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.
Як вбачається із матеріалів клопотання, 31.12.2020 прокурором відділу Київської обласної прокуратури, відповідно до вимог статті 290 КПК України, доручено старшому слідчому СУ ГУНП в Київській області повідомити підозрюваного та потерпілих у кримінальному провадженні № 0001009 від 25.06.2020 про завершення досудового розслідування та про відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів.

Як повідомив прокурор у судовому засіданні, 31.12.2020 через канцелярію ДУ «Київський слідчий ізолятор» ОСОБА_5 передано повідомлення про завершення досудового розслідування, обсяг матеріалів кримінального провадження становить 8 томів.

З урахуванням наведеного, доводи захисника щодо неможливості продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 поза межами строку досудового розслідування, який на його думку є присічним та встановлений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04.09.2020 до 12.01.21 є помилковим, з урахуванням положень ч. 5 ст. 219 КПК України, яка визначає, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування в цілому.

До того ж, слідчий суддя звертає увагу на те, що ч. 3 ст. 197 КПК України, чітко врегульовано питання щодо строків тримання під вартою та їх меж, на відміну від ч.3 ст.219 КПК, яка допускає, у деяких випадках, зміщення строків досудового розслідування, що на думку слідчого судді, носить характер правової невизначеності.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 ст.7 цього кодексу, зокрема засади верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст спрямованості діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Вказані висновки узгоджуються, окрім іншого і з практикою ЄСПЛ (справа "Єлоєв проти України"(Заява N 17283/02 від 6 листопада 2008 року) відповідно до якої, практика тримання обвинувачених під вартою без конкретного юридичного підґрунтя або за відсутності чітких правил, які б регулювали такі питання, внаслідок чого такі особи можуть бути позбавленими свободи протягом необмеженого строку без відповідного дозволу суду, - несумісна з принципом юридичної визначеності та принципом захисту від свавілля, які червоною ниткою проходять через Конвенцію і принцип верховенства права.

Водночас, враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 12.01.2021, але на даний час сторонам кримінального провадження відкрито матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 40 днів, що, на його думку є достатнім строком для проведення необхідних процесуальних дій усіма учасниками кримінального провадження та забезпечення повноцінного виконання вимог ст. 290 КПК України, інших процесуальних дій, зокрема, звернення з обвинувальним актом до суду, з огляду на що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 необхідно для забезпечення його належної процесуальної поведінки та ненастання ризиків, що мають місце під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, та скерування обвинувального акту до суду.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 219, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 40 днів, терміном до 15.02.2021 року.

В іншій частині у задоволенні клопотання відмовити.

На ухвалу слідчого судді прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1