Справа № 405/4551/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницькому клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.05.2020 за № 0000155, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Звенигородка Олександрійського району Кіровоградської області, українцю, громадянину України, маючому професійно-технічну освіту, не офіційно працевлаштований, маючому на утриманні малолітню дитину, 2016 р.н., зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , -

встановив:
слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 строком на 60 днів.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000155 від 21.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за невстановлених досудовим розслідуванням обставин і час, ОСОБА_6 в порушення п. п. 1, 2 Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2471-ХІІ від 17.06.1992 «Про право власності на окремі види майна» з подальшими змінами та доповненнями, згідно яких зброя, боєприпаси, вибухові речовини й засоби вибуху, віднесені до майна, яке не може перебувати у власності громадян, та «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою КМУ від 17.10.1992 № 576, і «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, що регулює порядок поводження з цими предметами, вчинив умисні дії з незаконного придбання та зберігання вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

27.07.2020, в період з 14:11 по 16:53, під час обшуку проведеного на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 13.07.2020, за адресою: АДРЕСА_1 місцем проживання ОСОБА_6 , працівниками поліції виявлено та вилучено два предмета, схожих на ручні гранати.

27.07.2020 о 14:11 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 28.07.2020 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 , покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, останньому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою
Жоден з більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, а також завданим наслідкам. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Крім того, обирати запобіжні заходи заставу та домашній арешт недоцільно, оскільки вони в цілому не зможуть гарантовано запобігти ризикам зазначеним вище.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити, зважаючи на підстави, викладені в ньому, прокурор зазначив про обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: домашній арешт

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що в провадженні СУ ГУ НП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 21.05.2020 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України (витяг з ЄРДР від 28.07.2020 а.п.3-4).

27.07.2020 ОСОБА_6 о 14:11 год. затримано в порядку ст.208 КПК України (протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину а.п. 21-23).

28.07.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, а саме: у придбанні та зберіганні вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу (а.п. 24-25).

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_6 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч ч.1 ст.263 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до оголошеної підозри, підтверджується протоколами допиту свідків від 09.07.2020 та від 21.07.2020, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 21.07.2020, результатами проведення обшуків за місцем проживання підозрюваного.

Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.

Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків, передбачених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, який, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, тому підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення відповідальності за вчинення злочинів, усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_6 , знаходячись на свободі, маючи можливість вільного пересування та підтримання контактів із своїми знайомими, спроможний незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання;

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, стабільного джерела доходу не має, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення різних кримінальних правопорушень, тому є підстави вважати, що він може вчинити новий злочин.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурор застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_6 лише запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, сталі соціальні зв`язки, неофіційно працює.

За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому в певний час доби, а саме з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня залишати місце свого проживання, поклавши на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -
постановив:
клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУ НП в Кіровоградській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.05.2020 за № 0000155, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто з 30.07.2020 до 28.09.2020, який полягає в забороні останньому в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. залишати місце свого проживання за адресою:АДРЕСА_1 .
Покласти на ОСОБА_6 на строк до 28.09.2020 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися з м.Олександрії Кіровоградської області, у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утриматися від спілкування зі свідками у даному провадженні, за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Олександрійський ВП ГУ НП у Кіровоградській області.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Копію ухвали направити до Олександрійського ВП ГУ НП у Кіровоградській області - для виконання.

Строк дії ухвали, запобіжного заходу та покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 28.09.2020.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8