Справа № 991/6942/20
Провадження1-кс/991/7639/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 вересня 2020 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді ОСОБА_7 від розгляду справи №991/6942/20 за клопотанням старшого детектива Національного бюро Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015,

ВСТАНОВИВ:

04.09.2020 захисник ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 в судовому засіданні заявила відвід слідчому судді та подала заяву про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від розгляду судової справи №991/6942/20 за клопотанням старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015.

Особа, яка заявила відвід, посилається на наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді під час розгляду клопотання детектива про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015. Підставами вважати, що з боку слідчого судді ОСОБА_7 наявна упередженість, є те, що вказане клопотання було розподілене з порушенням порядку визначення слідчого судді для розгляду клопотання детектива, посилаючись на наявність в матеріалах справи протоколу автоматизованого розподілу справ, згідно якого клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_6 не розподілялося в автоматичному режимі, а було передане на розгляд раніше визначеному судді, що суперечить нормам ст. 35 КПК України щодо вибору слідчого судді у автоматизованому режимі та порушує право на рівний та неупереджений розгляд справи неупередженим суддею.

Також зазначає, що існують обставини, що підтверджують упередженість судді, зокрема той факт, що при розгляді питання про надання дозволу на ознайомлення з матеріалами клопотання сторони захисту слідчий суддя ОСОБА_7 повідомив, що зможе надати матеріали для ознайомлення стороні захисту лише після того, як отримає відповідний дозвіл від детектива.

З огляду на викладені вище обставини, які однозначно вказують на порушення правил визначення слідчого судді та підтверджують наявність упередженого ставлення до сторони з боку слідчого судді ОСОБА_7 , викликають сумнів у його безсторонності та з метою збереження авторитету судової влади і недопущення в подальшому винесення незаконного судового рішення, що можуть призвести до негативних наслідків, сторона захисту вважає, що є всі підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від розгляду клопотання старшого детектива Національного бюро Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015.

На підставі наведено вище, захисник просила задовольнити заяву та відвести слідчого суддю Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від розгляду клопотання детектива про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015.

Позиція учасників розгляду заяви про відвід.

Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала подану заяву, просила її задовольнити, посилаючись на підстави, викладені у заяві. Додатково та на запитання пояснила, що підставою для відводу є також п.5) ч.1 ст. 75 КПК України, - порушення встановленого ч.3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи. При цьому дана стаття передбачає визначення судді автоматично, а не шляхом передачі раніше визначеному судді. Ні рішення Ради суддів, ні рішення зборів суддів не підмінять закону. Також слідчим суддею ОСОБА_7 обрано відносно підзахисного ОСОБА_6 запобіжний захід, тобто визнано підозру обгрунтованою, що також може свідчити про сумнів у безсторонності слідчого судді.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 при вирішенні заяви про відвід поклались на розсуд суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7 та інші учасники провадження, належним чином повідомлені про день, час і місце розгляду заяви, в судове засідання не з`явились, що відповідно до положень ст. 81 КПК України не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.

Заслухавши думки присутніх учасників судового провадження, дослідивши заяву про відвід та матеріали, додані до неї, матеріали справи №991/6942/20, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 81 КПК України передбачено, що в разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу.

Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який, відповідно до ст. 80 КПК України, повинен бути вмотивованим. Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Так, пунктом 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який є посилання в заяві, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, тобто за наявності таких обставин, що не передбачені пунктами 1-3, 5 цієї статті.

Для вирішення питання про те, чи є підстави для відводу слідчого судді ОСОБА_7 від розгляду судової справи №991/6942/20, провадження № 1-кс/991/7131/20 за клопотанням детектива ОСОБА_8 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015 суд повинен перевірити наявність підтверджених фактів, які б породжували сумніви щодо відсутності неупередженості судді у зазначеній справі.

Існування неупередженості повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку самого слідчого судді, що означає необхідність встановити, чи мав останній у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував слідчий суддя достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його неупередженості, відповідно до практики Європейського суду з прав людини.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Білуха проти України», N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року).

Суддя, оцінюючи наявність обґрунтованих підстав для відводу щодо суб`єктивного критерію, дійшла переконання про відсутність підстав стверджувати, що слідчий суддя ОСОБА_7 виявляє особисту упередженість. У заяві про відвід не наведено відомостей про факти, які б стосувалися поведінки слідчого судді, безпосередньо пов`язаної зі здійсненням розгляду клопотання детектива про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015 в судовій справі №991/6942/20, чи висловлювань слідчим суддею думки, позиції щодо поданого клопотання. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Твердження захисника про відмову у наданні дозволу на ознайомлення із матеріалами спростовується відомостями, що містяться на заяві адвоката ОСОБА_3 від 01.09.2020 (а.с.131 справа№991/6942/20, провадження № 1-кс/991/7131/20) на якій наявна як резолюція слідчого судді про надання справи, так і відмітка захисника ОСОБА_9 із ознайомлення.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Як було зазначено вище, особа, яка заявила відвід, стверджує, що вбачає з боку слідчого судді ОСОБА_10 упередженість, зокрема, через те, що клопотання було розподілене з порушенням порядку визначення слідчого судді для розгляду клопотання детектива, оскільки в матеріалах справи відсутній протокол автоматизованого розподілу справ, згідно якого клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_6 не розподілялося в автоматичному режимі, а було передане на розгляд раніше визначеному судді, що суперечить нормам ст. 35 КПК України щодо вибору слідчого судді у автоматизованому режимі та порушує право на рівний та неупереджений розгляд справи неупередженим суддею. Така підстава для відводу передбачена п.5)ч.1 ст. 75 КПК України.

Однак із такими доводами заяви про відвід суддя не погоджується з таких підстав.

Порядок визначення судді для розгляду справи здійснюється у порядку, передбаченому ст. 35 КПК України, а також Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, затвердженими рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного від 03.09.2019 року (з урахуванням змін). Цей документ відповідає вимогам законів України «Про Вищий антикорупційний суд», «Про судоустрій і статус суддів», КПК України та Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, (затверджено Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30, у редакції Рішення Ради суддів від 15.09.2016).

Відповідно до ст. 35 КПК України у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує, зокрема, об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді. Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України. Визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Несанкціоноване втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду має наслідком відповідальність, установлену законом. Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

На запит судді Керівником апарату Вищого антикорупційного суду надано пояснення у яких зазначено, що Вищий антикорупційний суд при здійсненні автоматизованого розподілу справ керується Кримінальним процесуальним кодексом України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 (зі змінами та доповненнями в редакції від 15.09.2016 року, далі - Положення) та Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, затвердженими рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду № 4 від 03.09.2019 (зі змінами, далі - Засади). Відповідно до п.п. 2.3.45 пункту 2.3 Розділу ІІ Положення, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів. Крім цього, підпунктом 12.7 пункту 12 Засад передбачено, що передача заяв, клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню раніше визначеному слідчому судді, проводиться шляхом автоматизованого розподілу.

Перші матеріали, які подані в межах кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015 надійшли до суду 14.01.2020 та відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді автоматизованою системою документообігу були розподілені на слідчого суддю ОСОБА_7 (справа №991/413/20, провадження № 1-кс-/991/416/20).

18.08.2020 надійшло клопотання детектива НАБУ про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015. Справа зареєстрована за номером № 991/6942/20, провадження № 1-кс/991/7131/20.

Вказане клопотання, яке надійшло в межах кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015, модулем автоматизованого розподілу було передано на розгляд раніше визначеному складу суду - а саме слідчому судді ОСОБА_7 , що прямо передбачено вимогами Положення та Засад.

Отже, визначення слідчого судді ОСОБА_7 для розгляду клопотання детектива про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження (справа № 991/6942/20, провадження № 1-кс/991/7131/20) відповідає нормам КПК України, Положення та Засад.

Отже, іншого порядку здійснення авторозподілу не існує, а за порушення встановленого передбачена відповідальність, у тому числі і кримінальна.

З огляду на викладене, суд вбачає, що авторозподіл було здійснено відповідно до вимог процесуального закону та внутрішніх документів суду та зазначає, що твердження захисника стосовно порушення порядку розподілу справи є лише припущенням, а тому не може бути визнане об`єктивно обґрунтованим. Таким чином, суд приходить до висновку, що підстава для відводу стосовно порушення порядку визначення судді для розгляду справи, відсутня.

Окрім цього, твердження адвоката про те, що існують обставини упередженості слідчого судді ОСОБА_7 , які полягають у тому, що у нього, як у слідчого судді, який раніше обирав запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_6 склалась відповідна позиція щодо обгрунтованості підозри, оголошеної даній особі, то суд вважає, що даний довод полягає у незгоді із раніше прийнятим процесуальним рішенням слідчим суддею, що не може бути підставою для відводу відповідно до ст. 75 КПК України. Крім того судді не надано такого процесуального рішення на який послалась захисник ОСОБА_3 для оцінки в сукупності із заявленими підставами для відводу, на такі підстави захисник не посилалась у заяві про відвід, дана підстава висловлена нею у судовому засіданні, а відтак оцінена суддею відповідно до положень ст. 26 КПК України.

Оцінюючи в сукупності факти та обставини, встановлені за наслідками розгляду заяви про відвід слідчого судді, аналізуючи їх за суб`єктивним та об`єктивним критерієм, суддя дійшла висновку, що доводи, викладені в заяві, не свідчать про наявність з боку слідчого судді ОСОБА_7 упередженості.

Заявник не довів наявність обставин, що викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді.

Отже, визначені пунктами 4 і 5 ч. 1 ст. 75 КПК України підстави для відводу слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 від участі в розгляді клопотання детектива відсутні, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

На підставі наведеного вище, керуючись статтями 75, 80, 81, 369-372, 395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_6 , про відвід слідчого судді ОСОБА_7 від розгляду справи №991/6942/20 за клопотанням старшого детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000323 від 20.10.2015 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1