н/п 1-кс/953/5510/20
"16" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі адвоката ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
Згідно адресного додатку №1/1 до договору доручення на розповсюдження державної грошової лотереї тото №2148/02 від 29 березня 2019 р., пунктом розповсюдження Лотерей - ТОВ «ПРАИМФОРТ» значиться адреса: м.Харків, вул. Пушкінська, 72, де вказане вилучене та арештоване майно, починаючись з вказаної дати - з 20 грудня 2019 року фактично лише зберігалось у орендованому приміщенні ТОВ «ПРАЙМФОРТ» на законних підставах та не використовувалось у діяльності підприємства.
Законність діяльності ТОВ «ПРАЙМФОРТ», як суб`єкта господарської діяльності - розповсюджувача державної лотереї доводяться тим, що вказане майно перебувало у орендованому приміщенні ТОВ «Праймфорт» за вказаною адресою досить довгий час, і могло до вказаної дати - 20 грудня 2019 року використовуватись у господарській діяльності підприємства на законних підставах, з приводу якої ТОВ «Праймфорт» було отримано всі необхідні погодження, ліцензію, необхідну дозвільну документацію з відповідних служб та органів державної влади, відповідні дозволи на таку діяльність виписки з ЄДРЮО, ФОП та ГФ щодо власника вилученого майна, копії даних документів в якості доказів законності господарської діяльності підприємства у відповідності до: договору доручення № 2146/02 від 29.03.2019; посвідчення № 5716; ліцензії серії АВ № 446756; копія договору оренди приміщення де знаходилось вилучене майно містяться в матеріалах справи.
Посилаючись на ст. 28 КПК України, практику Європейського суду з прав людини та Харківського апеляційного суду, вказав, що протягом п`яти місяців ніхто з працівників ТОВ «ПРАЙМФОРТ» не допитувався, ніяких слідчих дій не проводиться.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ТОВ «Праймфорт» клопотання підтримав з підстав, викладених у клопотанні та просив про його задоволення.
Процесуальний керівник у кримінальному провадженні - прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 проти задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечував, посилаючись на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та по вилученому майну призначені експертизи, які на даний час не проведені.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Звертаючись до суду з клопотанням про скасування арешту з вищевказаного майна заявник посилається, зокрема, на те, що вилучене майно не відноситься до гральних автоматів, не використовувалось та не могло використовуватись для азартних ігор і фактично вилучене майно не є тим майном, яке записано в протоколі обшуку.
Однак, як зазначив прокурор у судовому засіданні, в ході досудового розслідування призначені комп`ютерно-технічні експертизи, висновки яких на даний час не готові.
Тобто, на теперішній час достатніх даних, що скасування арешту з вказаного вище не може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано. Слідчі дії у вказаному кримінальному провадженні тривають, підозра нікому не повідомлена.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, до суду не надано.
З урахуванням викладеного вище, зважаючи на те, що на теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, у кримінальному провадженні призначені комп`ютерно-технічні експертизи, які на теперішній час не проведені, слідчий суддя вважає, що арешт вищевказаного майна не втратив своєї актуальності, а тому клопотання є передчасним та задоволенню на теперішній час не підлягає.
Крім того, за вказаних обставин певне тимчасове втручання в реалізацію права власності, яке прямо передбачено законом, не суперечить змісту статті 1 Першого протоколу Європейської конвенції з прав людини, оскільки переслідує легітимну мету в суспільних інтересах розгляду кримінального провадження, з дотриманням справедливого балансу інтересів.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 107, 174, 309, 372, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1