Провадження № 1-кс/537/69/2021
Справа № 537/1964/14-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2021 слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременчука клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення вилучених речей та документів,

встановив:

ОСОБА_5 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням, згідно вимог якого просить вирішити долю майна, а саме: автомобіля Volkswagen Golf, д.н.з НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу Volkswagen Golf, д.н.з НОМЕР_1 , шляхом зобов`язання ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області повернути особі, у якої такі були вилучені, а саме ОСОБА_4 .
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву, відповідно до якого просить вказане клопотання залишити без розгляду.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи думку скаржника викладену в заяві, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.
Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК України про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею.
Крім того, за змістом ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, а також те, що обов`язок доведення обставин, які зазначені у ч. 4 ст. 174 КПК України покладено саме на особу, яка звернулась до суду з клопотанням, а ініціатором клопотання подано заяву про залишення клопотання без розгляду, а також враховуючи те, що, клопотання подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне вказане клопотання залишити без розгляду.
Керуючись ст.ст. 100, 174-174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про повернення вилучених речей та документів залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1