Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/455/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2020 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
із секретарем ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні дистанційно в режимі відеоконференції в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 жовтня 2020 року,
за участі:
представника скаржника ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , звернулася до слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда на постанову заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області - ОСОБА_8 про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року по кримінальному провадженню №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Свою скаргу адвокат мотивує тим, що вона 02.10.2020 року діючи в інтересах ОСОБА_7 , який у вищезазначеному кримінальному провадження має процесуальний статус свідка, звернулася до слідчого управління із клопотанням про ознайомлення із протоколом допиту свідка. Так, у своїй скарзі адвокат, просила:

-скасувати постанову заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області- ОСОБА_8 від 05.10.2020 року про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про ознайомлення з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року;

-зобов`язати заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області - ОСОБА_8 , надати можливість ознайомитись із протоколом допиту її клієнта - ОСОБА_7 у якості свідка у кримінальному проваджені №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 жовтня 2020 року відмовлено у відкритті провадження по скарзі адвоката ОСОБА_6 .

Мотивуючи своє рішення, слідчий суддя виходив з того, що статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

У даному переліку відсутнє рішення слідчого (постанова) про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка. Тому у відкритті провадженні по даній скарзі необхідно відмовити у зв`язку поданням її на рішення слідчого, яке не може бути оскаржене.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану слідчого судді та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.

В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначає, що слідчий суддя відмовляючи у задоволенні скарги на постанову слідчого про відмову в ознайомленні з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України, виходив з того, що стаття 303 КПК України має вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскарженні під час досудового розслідування.

Також слідчий суддя зазначив, що твердження адвоката ОСОБА_6 про те, що ОСОБА_7 є особою, права чи законні інтереси якого обмежуються під час досудового розслідування, не заслуговують на увагу, оскільки, як вбачається з поданої скарги, останнього на досудовому слідстві було лише допитано в якості свідка, а заходи забезпечення кримінального провадження, які б обмежували права ОСОБА_7 не застосовувались, інші слідчі дії у відношенні ОСОБА_7 також не проводились.

Однак, на думку апелянта такі висновки суду не відповідають дійсності. Адже по-перше, відповідна стаття хоча і передбачає вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, проте п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК не конкретизовано, які саме «інші нездійсненні процесуальні дії, які слідчий, дізнавач чи прокурор зобов`язаний був вчинити у визначений КПК України строк» можуть бути оскаржені «іншою особою, права та законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування».

Звертає апелянт увагу суду і на принцип балансу інтересів, що згідно п.6 ч.2 ст.87 КПК України, отримані слідчим показання від свідка є просто недопустимим доказом, якщо даного свідка буде визнано підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні. Враховуючи положення вищезазначеної норми права, надання можливості свідку та його представнику ознайомитись з протоколом допиту не порушує таємницю слідства, не вливає на подальше досудове розслідування та не порушує прав та інтересів інших учасників кримінального провадження. Натомість не надання можливості свідку ознайомитись з протоколом допиту порушує (обмежує) права такої особи.

Апелянт вважає, що право на ознайомлення з протоколом допиту свідка у будь який час надає можливість перевірити дотримання слідчим порядку допиту особи, роз`яснення прав та обов`язків, у т.ч. права на правову допомогу тощо.

Відмова у задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту невиправданим обмеженням прав такої особи і потребує реагування з боку слідчого судді.

По-друге, під час досудового розслідування транспортний засіб, яким керував ОСОБА_7 було вилучено для проведення судової експертизи його технічного стану, що зумовлює накладення арешту на такий транспортний засіб шляхом звернення до суду. При цьому, відповідно до положень ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. З огляду на це, ОСОБА_9 , як учасник кримінального провадження у статусі свідка, не має можливості надати такі докази під час звернення до слідчого судді і скаргою на дії (бездіяльність) слідчого. Проте, відповідні обставини можливо з`ясувати під час розгляду слідчим суддею скарги на дії (бездіяльність) слідчого, та дослідження судом матеріалів кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя передчасно дійшов висновку, що ОСОБА_7 не є особою права та інтереси якої обмежуються.

По-третє, звертає увагу суду, що слідчим було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_9 про ознайомлення з протоколом допиту не з підстав того, що ОСОБА_7 не має права на ознайомлення з протоколом допиту, а з підстав того, що на його думку таке ознайомлення можливе лише під час допиту свідка та до моменту поставлення підпису «з протоколом ознайомився».

Проте, слідчий суддя, не надав можливість учаснику кримінального провадження довести переконливість доводів своєї скарги та повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, прийшов до передчасного висновку про відмову у відкритті провадження по справі.

Такі скарги, на переконання апелянта, підлягають безпосередньому розгляду в судах незалежно від того, що прийнятим раніше законом міг бути встановлений інший порядок їх розгляду (оскарження до органу, посадової особи вищого рівня по відношенню до того органу і посадової особи, що прийняли рішення, вчинили дії або допустили бездіяльність).

Щодо строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, апелянт зазначає, що копія ухвали слідчого судді не була отримана ані ОСОБА_7 , ані його представником - адвокатом ОСОБА_6 . Про її існування адвокату ОСОБА_6 стало відомо лише з Єдиного державного реєстру судових рішень.

В оскаржуваній ухвалі слідчого судді зазначено строк та порядок оскарження такої ухвали, а саме: шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Проте, відповідна ухвала не проголошувалася у судовому засіданні, а її копія не була направлена сторонам у строки та у порядку , що передбачені КПК України.

Таким чином, строки на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді на момент звернення з апеляційною скаргою не сплинули.

В судове засідання апеляційного суду, прокурор будучи належним чином повідомлений не з`явився. Заяв чи клопотань клопотання про відкладення розгляду справи не надсилав.

Зважаючи на положення ч.3 ст. 306, ч.4 ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проводити апеляційний розгляд без участі прокурора.

Заслухавши доповідь судді, пояснення апелянта, яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного.

Згідно зі ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Вказаних вимог закону слідчим суддею не дотримано у зв`язку з чим ухвала підлягає скасуванню, оскільки рішення слідчого судді про відмову у відкритті провадження за вказаною скаргою суперечить загальним засадами кримінального провадження.
Так, як убачається з матеріалів провадження, адвокат ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , звернулася до слідчого судді зі скаргою на постанову заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області - ОСОБА_8 про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року по кримінальному провадженню №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Обґрунтовуючи свою скаргу скаржник зазначила, що вона, діючи в інтересах ОСОБА_7 , який у вищезазначеному кримінальному провадження має процесуальний статус свідка, звернулася до слідчого управління із клопотанням про ознайомлення із протоколом допиту свідка. Проте, постановою заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області у задоволенні клопотання було відмовлено.

Слідчий суддя, відмовляючи у відкритті провадження за вказаною скаргою адвоката ОСОБА_6 , виходив з того, що статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Разом з цим, у даному переліку відсутнє рішення слідчого (постанова) про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка.

Проте, такий висновок слідчого судді, колегія суддів вважає передчасним та помилковим.

Так, порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований ст.24 КПК України, де кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені слідчому судді на стадії досудового розслідування передбачено ст.303 КПК України.

Положення ст. 2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Права та свободи людини і громадянина, у відповідності до ст. 55 Конституції України, захищаються судом, при цьому кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу процедуру оскарження дій (бездіяльності) і рішень осіб, які її здійснюють, водночас право на оскарження у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків принесення (у деяких випадках і розгляду) скарг на дії (бездіяльність) і рішення суду, слідчого судді, прокурора, слідчого.

Тому главою 26 КПК України і передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадій досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя під час вирішення питання про відкриття провадження (призначення до розгляду) за скаргою адвоката ОСОБА_6 на постанову слідчого, мав керуватися приписами частини шостої статті 9 КПК України щодо застосування загальних засад кримінального провадження, визначених частиною 1 ст. 7 КПК. Однією з таких засад є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Зміст цієї засади розкрито у ст. 24 КПК України, згідно з частиною першою якої кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому КПК. Тому слідчий суддя, відмовивши у відкритті провадження за вищевказаною скаргою та не розглядаючи її по суті, істотно порушив вимоги кримінального процесуального закону, які перешкодили ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Як убачається з постанови слідчого про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , відмова у ознайомлені з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 мотивована тим, що чинним кримінальним процесуальним законодавством України (ст. 220 КПК України) передбачений вичерпний перелік осіб, які мають право заявляти клопотання під час досудового розслідування (сторона захисту, потерпілий, їх представники). А, оскільки, ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні набув процесуального статусу свідка, у зв`язку з чим ні його клопотання, ні клопотання його захисника (представника) розгляду на досудовому розслідуванні кримінального провадження не підлягають. Отже, посилання ж адвоката ОСОБА_6 на п.7 ч.1 ст. 66 КПК України стосовно того, що свідок має право ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження є доречним саме після проведення вказаної слідчої дії, а саме після завершення проведення допиту.

Однак, колегія суддів погоджується з доводами скаржника та вважає, що постанова про відмову у задоволенні клопотання підлягає скасуванню.

Так, відповідно до п.п.2,7 ч.1 ст. 66 КПК України, свідок має право зокрема: користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу; ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження.

Виходячи з системного аналізу даної норми закону, законодавцем не встановлено та не обмежено час протягом якого часу свідок має право на ознайомлення з протоколом допиту та внесення до нього зауважень. Отже, дана норма закону є загальною і її слід використовувати разом із іншими нормами КПК України, виходячи з мети та завдань кримінального процесу.

За таких обставин саме суд (слідчий суддя), повинен надати висновки про практичне застосування такої норми права, та не допустити порушення прав та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Таким чином, оскільки у постанові слідчого не наведено належних обґрунтувань для відмови у ознайомленні з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року. Не доведено апеляційному суду, що ознайомлення з протоколом допиту вказаного свідка може зашкодити досудовому розслідуванню, тому постанова слідчого підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали відповідно до ч.3 ст. 407 КПК України, якою зобов`язати слідчого ознайомити адвоката ОСОБА_6 з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року по даному кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 376 ч.2, 303, 309, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23 жовтня 2020 року, про відмову в задоволенні клопотання про ознайомлення з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року по кримінальному провадженню №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 на постанову заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області - ОСОБА_8 задовольнити.
Зобов`язати слідчого ознайомити адвоката ОСОБА_6 з протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.08.2017 року по кримінальному провадженню №0002254 від 02.08.2017 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4