У Х В А Л А

10.09.2020 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.186 КК України, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000215 від 03.05.2018,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

в с т а н о в и в:

В провадженні Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області перебуває вищезазначене кримінальне провадження.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заявив клопотання про продовження строків застосованих на досудовому розслідуванні видів заходів забезпечення кримінального провадження утримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки 11.09.2020 спливає строк застосування запобіжного заходу.
Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти клопотання прокурора. Його захисник ОСОБА_8 вважає, що в зв`язку з тривалим перебуванням ОСОБА_3 під вартою можливо змінити запобіжний захід на більш м`який.
Обвинувачений ОСОБА_4 поклався на розсуд суду. Його захисник ОСОБА_8 просив відмовити в задоволенні клопотання у зв`язку з невинуватістю його підзахисного.
Обвинувачена ОСОБА_5 та її захисник ОСОБА_9 заперечували проти задоволення клопотання прокурора.
Вирішуючи клопотання прокурора ОСОБА_6 про продовження строків запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 суд враховує таке.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення обвинуваченими ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченими переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що строк запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_10 у вигляді утримання спливає 11 вересня 2020 року та з об`єктивних причин розгляд кримінального провадження завершено не було.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, враховує, що останній хоча раніше не судимий, однак обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину проти власності за який законом передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, немає стабільного джерела доходів, не одружений та немає власного житла, за місцем реєстрації не проживає ( т.3 а.с.12), що свідчить про відсутність міцних соціальних стримуючих факторів, тому вказане свідчить про наявність ризиків переховування від суду, а також можливості скоювати інші правопорушення.
Судом встановлено, що строк запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді утримання під вартою спливає 11 вересня 2020 року та з об`єктивних причин розгляд кримінального провадження завершено не було.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, враховує, що останній хоча раніше не судимий, однак обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину проти власності за який законом передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, немає стабільного джерела доходів, не одружений та немає власного житла, за місцем реєстрації не проживає ( т.3 а.с.13), що свідчить про відсутність міцних соціальних стримуючих факторів, тому вказане свідчить про наявність ризиків переховування від суду, а також можливості скоювати інші правопорушення.
Враховуючи вищезазначене, оцінюючи суспільний інтерес, який незважаючи на преземцію невинуватості, переважає принцип поваги до свободи особистості, суд вважає що продовження строків тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 виправдані як це підтверджує практика Європейського суду з прав людини, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про продовження обвинуваченим строків тримання під вартою до двох місяців, а саме до 08 листопада 2020 року включно.
Ухвалами Калинівського районного суду Вінницької області від 07.08.2018 та 13.08.2018 визначено заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 36 820 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самими обвинуваченими, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) яку суд вважає за необхідне залишити без змін.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.176 -178 КПК України,-

у х в а л и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_6 задовольнити.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, у вигляді утримання під вартою продовжити до двох місяців до 08 листопада 2020 року включно.
Заставу визначену ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 07.08.2018 в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 36 820 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самими обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) - залишити без змін.
Обвинувачений ОСОБА_3 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ "Вінницька установа виконання покарань (№1)"
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ "Вінницька установа виконання покарань (№1)" негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з - під варти та повідомити усно і письмово Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 186 КК України, у вигляді утримання під вартою продовжити до двох місяців до 08 листопада 2020 року включно.
Заставу визначену ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 13.08.2018 в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 36 820 грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самими обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) - залишити без змін.
Обвинувачений ОСОБА_4 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ "Вінницька установа виконання покарань (№1)"
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ "Вінницька установа виконання покарань (№1)" негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з - під варти та повідомити усно і письмово Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Копію ухвали направити до ДУ "Вінницька установа виконання покарань (№1)".
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя