Справа № 631/539/20
Провадження № 1-кп/631/37/21
У Х В А Л А

12 січня 2020 року смт Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000572, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.07.2019, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Від Первомайської місцевої прокуратури Харківської області до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000572 від 03.07.2019 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_3 заявив, що провадження за обвинувальним актом підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області, підстав для закриття, зупинення провадження немає. У справі маються всі необхідні для розгляду у судовому засіданні матеріали, вважає за можливе призначити справу до судового розгляду. Зазначив, що вважає за необхідне вирішити питання щодо складання досудової доповіді щодо обвинуваченого. Також просив викликати у судове засідання й допитати у якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти призначення справи для розгляду у судовому засіданні, зазначив, що справа не підсудна Нововодолазькому районному суду Харківської області, надав клопотання про направлення обвинувального акту до Харківського апеляційного суду, яке обгрунтував наступним. Дані про зазначене кримінальне провадження були внесені до ЄРДР за ст. 246 КК України, у зв?язку з тим, що факт незаконної порубки мав місце на території Нововодолазького району Харківської області. Проте, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 367 КК України. Кримінальне правопорушення у якому обвинувачується ОСОБА_4 є посадовим. Юридичним місцем роботи ОСОБА_4 є «Харківська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця», що розташована у Холодногірському районі м. Харкова. Зазначив, що на його думку спочатку потрібно вирішити питання, щодо підсудності зазначеного кримінального провадження, й у разі відмови у задоволенні вирішувати інші клопотання.

Окрім того, захисник ОСОБА_5 надав клопотання про виклик до суду для допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , щодо допиту яких стороною захисту надавалось клопотання на досудовому слідстві, однак слідчим було відмовлено. Щодо клопотання прокурора про допит свідків не заперечував.

Також, захисник ОСОБА_5 вважав за необхідне повернути обвинувальний акт, як такий що не відповідає вимогам КПК України, а саме: не зазначено відомості про потерпілого, тобто відсутня інформація про юридичну особу; зазначено, що ОСОБА_4 є службовою особою державного підприємства, проте місцем його роботи зазначено АТ "Укрзалізниця", цивільний позов подано не в інтересах держави, а в інтересах акціонерного товариства, порушено порядок визнання потерпілим.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні підтримав думки свого захисника, вказавши, що клопотання до суду у нього відсутні.

Прокурор заперечував проти клопотань захисника, зазначив що підсудність кримінального провадження визначена правильно, бо ОСОБА_4 повинен був здійснювати діяльність на території Нововодолазького районну й наслідки настали також на території цього ж району. Щодо повернення обвинувального акту вказав, що у матеріалах кримінального провадження наявний статут юридичної особи, що є потерпілою, де зазначено, що підприємство є державним й в обвинувальному акті зазначені анкетні дані представників потерпілої особи. Проти виклику свідків, зазначених захисником ОСОБА_5 не заперечував.

Представник потерпілої особи адвокат ОСОБА_10 12.01.2021 через електрону пошту суду за вхідним № ЕП-44/21 надав клопотання, відповідно до якого просив проводити судові засідання без участі представників філії, наполягав на задоволенні заяви від 07.07.2020, відповідно до якої просив залучити представників АТ «Укрзалізниця» до кримінального провадження від 03.07.2019 за № 0000572 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України у якості свідків, залучити представників АТ «Укрзалізниця» до кримінального провадження, виділеного 04.06.2020 з приводу вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України у якості представників потерпілого.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення судового розгляду, дослідивши обвинувальний акт разом із реєстром матеріалів досудового розслідування, дійшов такого.

Так, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, що складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Так, підготовче провадження у суді першої інстанції регламентується главою 27 розділу ІV КПК України.

Частиною 3 ст. 314 КПК України визначено які рішення суд має право прийняти у підготовчому судовому засіданні, зокрема, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу; направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта; доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Правила про підсудність ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засадах організації судової влади.

З цього приводу, в п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів NN 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та згідно із п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК є підставою для скасування судового рішення.

Стаття 32 КПК України регламентує правила територіальної підсудності, а саме, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Так, правила підсудності вважаються порушеними, якщо кримінальне провадження здійснює не той суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Відтак, ознакою, яка визначає територіальну підсудність кримінального провадження, є місце вчинення кримінального правопорушення.

Місце вчинення кримінального правопорушення - це певна територія або інше місце, де відбувається суспільно-небезпечне діяння і настають його суспільно небезпечні наслідки.

ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, службової недбалості, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

З формулювання обвинувачення вбачається, що ОСОБА_4 , обіймаючи посаду начальника Панютинської виробничої дільниці І групи виробничого підрозділу «Харківська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» та являючись службовою особою, в період з 8 січня 2019 року по 18 червня 2019 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, маючи реальну можливість виконати належним чином свої службові обов`язки в умовах що склалися, будучи зобов`язаним проводити заходи з охорони лісів від незаконних рубок та документування порушень лісового законодавства,

щовівторка не проводив належним чином перевірки стану охорони лісу на ввіреній йому ділянці, не вживав заходів по попередженню та припиненню незаконних рубок, не повідомив керівництво дистанції про факти незаконних рубок на ввіреній йому ділянці, не виявляв осіб, винних в порушеннях лісового законодавства та не вживав заходів до притягнення їх до

відповідальності, внаслідок чого на території захисних лісонасаджень Панютинської виробничої дільниці виробничою підрозділу «Харківська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» на дільниці 818 км пк 10-819 км пк між

зупиночними платформами Єзерська і Липкуватівка но перегону Мерефа- Бірки лінії Харків-Лозова, з лівої сторони колії по ходу збільшення пікетів, здійснено незаконну порубку 242 сироростучих дерев породи дуб звичайний, в результаті чого постійному лісокористувачу в особі AT «Українська залізниця» заподіяно майнову шкоду.

Отже, в обвинуваченні зазначено, що ОСОБА_4 не проводив належним чином перевірки стану охорони лісу на ввіреній йому ділянці, не вживав заходів по попередженню та припиненню незаконних рубок, не повідомив керівництво дистанції про факти незаконних рубок на ввіреній йому ділянці, не виявляв осіб, винних в порушеннях лісового законодавства та не вживав заходів до притягнення їх до відповідальності.

Із зазначеного витікає висновок, що ОСОБА_4 неналежно виконував свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них на ввіреній йому ділянці лісу, а саме, на території захисних лісонасаджень Панютинської виробничої дільниці виробничою підрозділу «Харківська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» на дільниці 818 км пк 10-819 км пк між зупиночними платформами Єзерська і Липкуватівка по перегону Мерефа- Бірки лінії Харків-Лозова, з лівої сторони колії по ходу збільшення пікетів.

Також, вкрай важливим є те, що службова недбалість є злочином з матеріальним складом, тому як обов`язкова складова ознака об`єктивної сторони складу злочину є спричиненя тяжких наслідків.

Отже, злочин із матеріальним складом визнається закінченим з того моменту, коли фактично настали суспільно небезпечні наслідки, передбачені статтею Особливої частини КК як обов`язкова ознака об`єктивної сторони складу злочину.

У обвинувальному акті зазначено, що внаслідок неналежного виконання ОСОБА_4 службових обов`язків на території захисних лісонасаджень Панютинської виробничої дільниці виробничою підрозділу «Харківська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» на дільниці 818 км пк 10-819 км пк між

зупиночними платформами Єзерська і Липкуватівка но перегону Мерефа- Бірки лінії Харків-Лозова, з лівої сторони колії по ходу збільшення пікетів, здійснено незаконну порубку 242 сироростучих дерев породи дуб звичайний, в результаті чого постійному лісокористувачу в особі AT «Українська залізниця» заподіяно майнову шкоду.

Ураховуючи зазначене суд доходить висновку, що суспільно-небезпечне діяння, що інкриміновано ОСОБА_4 й суспільно небезпечні наслідки, що настали, мали місце на території Нововодолазького району Харківської області.

За таких підстав, клопотання захисника ОСОБА_5 про направлення обвинувального акту до Харківського апеляційного суду для вирішення питання щодо територіальної підсудності кримінального провадження задоволенню не підлягає, бо провадження за обвинувальним актом підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області.

Щодо клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

При цьому, обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України та містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими ; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження (ч. 2 ст. 291 КПК України).

Отже, у разі невідповідності вказаним вимогам КПК України обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

З обвинувального акту вбачається, що він відповідає вимогам ст. 291 КПК України, містить всі відомості, які встановлені вимогами закону.

Питання щодо інформації про юридичну особу, що є потерпілою, доведеність чи недоведеність позову, заявленого прокурором є предметом розгляду обвинувального акта по суті та вирішуються за результатами такого розгляду. Їх з`ясування у підготовчому засіданні та використання як підстави для повернення прокурору обвинувального акта суперечить вимогам ст. ст. 291, 314 КПК України.

Не підлягає вирішенню у підготовчому судовому засіданні питання про те, чи є обвинувачений суб`єктом інкримінованого йому злочину. Вказане вирішується судом виключно вироком за результатами розгляду кримінальної справи по суті, бо воно знаходиться за межами обсягу питань, які вирішуються судом у підготовчому засіданні при перевірці відповідності обвинувального акта вимогам закону.

Правильність кваліфікації дій обвинуваченої особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину не вирішується у підготовчому судовому засіданні. Вказане вирішується виключно вироком суду і не може бути підставою для повернення прокурору обвинувального акта за результатами підготовчого судового засідання.

За таких підстав, суд доходить висновку, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , складений у відповідності з вимогами КПК України і підстав для його повернення прокурору немає.

Підстав для закриття провадження чи направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжні заходи не обиралися, ніяких клопотань з цього приводу до суду не надходило.

За приписами ч. 1 ст. 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Також, суд задовольняє клопотання прокурора, приймаючи до уваги, що обвинувачений та його захисник не заперечували проти складання досудової доповіді, та відповідно до ст. 314-1 КПК України доручає представнику персоналу Лозівського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області підготувати досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Оскільки, згідно з п. 4 ч. 2 ст. 316 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження, зокрема, про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, суд вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора та захисника про допит свідків й викликати у судове засідання та допитати у якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Стосовно клопотань представника потерпілої особи адвоката ОСОБА_10 суд зазначає таке.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 65 КПК України не можуть бути допитані як свідки, зокрема, представник потерпілого. Отже, у задоволенні клопотання щодо залучення представників АТ «Укрзалізниця» до кримінального провадження від 03.07.2019 за № 0000572 за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України у якості свідків має бути відмовлено.

Також, не підлягає задоволенню клопотання щодо залучення представників АТ «Укрзалізниця» до кримінального провадження, виділеного 04.06.2020 з приводу вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України у якості представників потерпілого з тих підстав, що суд, який розглядає кримінальне провадження, не може вирішувати питання стосовно іншого кримінального провадження.

Щодо цивільного позову суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.

Цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та/або моральної шкоди, та яка у встановленому порядку пред`явила цивільний позов (ч. 1 ст. 61 КПК України).

Цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями підозрюваного, обвинуваченого та до якої пред`явлено цивільний позов у встановленому порядку (ч. 1 ст. 62 КПК України).

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Проте, п. 2 визначеної норми закону передбачено, що прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру".

Цивільний позов, що надійшов разом з обвинувальним актом, про стягнення шкоди, завданої злочином, подано процесуальним керівником у кримінальному провадженні - прокурором Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в інтересах регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» до ОСОБА_4 .

Згідно з п. п. 1, 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року по справі № 912/2385/18, провадження № 12-194гс19 зазначила, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

У якості обґрунтування звернення з позовом в інтересах регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» прокурором зазначено те, що представники АТ з часу внесення відомостей про кримінальне правопорушення до тепер не звернулись з позовом щодо стягнення шкоди.

Проте, суд не може прийняти зазначене твердження у якості обґрунтування здійснення представництва, оскільки за приписами ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.

Частиною 5 вказаної статті визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

За приписами п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли, зокрема, відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 128, 314 - 316, 369, 372 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України на 13 годину 30 хвилин 22 січня 2021 року у приміщенні Нововодолазького районного суду Харківської області.

Доручити представнику персоналу Лозівського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області підготувати в строк до 22 січня 2021 року досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Викликати у судове засідання та допитати у якості свідків: ОСОБА_6 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_7 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_8 , мешкає за адресою: АДРЕСА_4 , та ОСОБА_9 , мешкає за адресою: АДРЕСА_5 .

Цивільний позов процесуального керівника у кримінальному провадженні - прокурора Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в інтересах регіональної філії «Південна залізниця» AT «Українська залізниця» до ОСОБА_4 про стягнення шкоди, завданої злочином, повернути прокурору.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Про місце та час розгляду справи повідомити учасників кримінального провадження.

Ухвалу в частині повернення позовної заяви може бути оскаржено доХарківського апеляційного суду протягом семи днів з дня проголошення через Нововодолазький районний суд Харківської області.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення. Заперечення проти даної ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1