КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

за участі прокурора ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17 липня 2020 року, у кримінальному провадженні № 0000605 від 07.06.2019 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, в межах кримінального провадження №0000605 від 07.06.2019 року.

На переконання слідчого судді ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 , ч. 3 ст. 313 КК України, ризики, передбачені п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК є доведеними та продовжують існувати на теперішній час.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу з доповненнями, у якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою змінити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід із тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло у вечірній час доби.

Свої доводи апелянт мотивує тим, що оскаржувана ухвала має бути скасована у зв`язку із невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження. На думку апелянта, підозра є необґрунтованою та незаконною, докази належним чином не дослідженні з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Водночас, захисник зазначає, що при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчим суддею не враховано обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу. Та додає, що на даний час його підзахисний не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки на його утриманні перебувають двоє малолітніх дітей, він має постійне місце проживання та не має достатніх майнових статків, які дали б йому можливість переїзду до іншої країни, посилаючись при цьому на рішення ЄСПЛ у подібних справах та Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити, позицію прокурора. який вважає ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, а тому просив залишити її без змін, дослідивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Виходячи з положень ст. 201 КПК України, клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Під час апеляційного перегляду ухвали суду першої інстанції встановлено, що зазначених вимог закону слідчим суддею дотримано.

Так, розглядаючи клопотання сторони захисту про зміну ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, із забороною залишати житло у вечірній час доби, судом перевірено та встановлено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 , ч. 3 ст. 313 КК України. Зміст досліджених слідчим суддею матеріалів, містить достатньо даних, які вказують на причетність до вчинення кримінальних правопорушень саме ОСОБА_6 , що спростовує доводи захисника ОСОБА_7 щодо не вручення підозри.

Також, під час розгляду вказаного клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що ризики, які послугували для продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_6 існують та підтверджуються наданими суду матеріалами.

В сукупності із вищезазначеними обставинами, для вирішення справи у відповідності до вимог закону, слідчий суддя врахував і дані, які характеризують особу підозрюваного та тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 , на підставі чого дійшов висновку, що інший більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, не в змозі запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Що стосується посилань апелянта на неналежність і недопустимість доказів наданих стороною обвинувачення, відсутність ризиків та підтвердження доводів обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що згідно з вимогами чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя, суд, на даній стадії кримінального провадження, не вправі вирішувати питання щодо наявності чи відсутності в діях особи винуватості та вдаватися до оцінки доказів з точки зору їх належності та допустимості, а лише на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Дані про особу підозрюваного, на які посилається захисник ОСОБА_7 були враховані слідчим суддею при розгляді клопотання. Крім того, вони не зменшують існуючих ризиків, а тому не можуть бути підставою для зміни ОСОБА_8 запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт.

Всі інші підстави підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

За встановлених обставин, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим не вбачає підстав для її скасування, а відтак подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 17 липня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, в межах кримінального провадження №0000605 від 07.06.2019 року залишити без змін, а апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/3992/2020 Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_9
Доповідач: ОСОБА_1