Справа №573/1694/20
Номер провадження 1-кс/573/411/20

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2020 року слідчий суддя Білопільського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянув в залі суду в м. Білопіллі клопотання прокурора Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
21 вересня 2020 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке мотивує тим, що 17 вересня 2020 року до ЧЧ Білопільського ВП надійшла заява від ОСОБА_4 , мешканки АДРЕСА_1 , про крадіжку з лугу корови.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за №0000054 від 18 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
В ході огляду місцевості 19 вересня 2020 року в АДРЕСА_1 ОСОБА_5 добровільно вказав на місце, де сховав корову, яку працівниками поліції Білопільського ВП вилучено до Білопільського ВП.

Постановою слідчого від 19 вересня 2020 року вилучене майно визнано речовим доказом та передано на зберігання потерпілій ОСОБА_4 .

Про підозру у вчинені кримінального правопорушення нікому не повідомлялось.

З метою повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного вище майна, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не прибув, направив заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Власниця майна ОСОБА_4 в судове засідання не прибула, направила заяву про розгляд клопотання без її участі, проти задоволення якого не заперечує.

Вивчивши клопотання, повно, всебічно і об`єктивно дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що СВ Білопільського ВП Сумського РВП ГУНПУ в Сумській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000054від 18 вересня 2020 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України (а. п. 3).

Як вбачається з протоколу огляду місцевості від 19 вересня 2020 року, у період часу з 15:52 год. по 16:12 год. проведено огляд в с. Ганнівка-Тернівська, в ході якого ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції Білопільського ВП корову по кличці «Кукла» (а. п. 6-7).

Постановою слідчого від 19 вересня 2020 року вилучене майно визнано речовим доказом та передано на зберігання потерпілій ОСОБА_4 (а. п. 9).

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною першою статті 170 КПК України поняття арешту майна визначено як тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, а також можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В силу п. 1 ч. 2, ч. 3, ч. 10 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В такому разі арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу.

Прокурором обґрунтовано та доведено наявність достатніх підстав вважати, що майно, вилучене в ході огляду місця події та на яке він просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Прокурором доведено, що таке обмеження відповідає меті та завданням даного кримінального провадження, а також, що невжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження матиме негативні наслідки, які можуть перешкодити даному кримінальному провадженню.

Виходячи з обставин кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що є підстави для накладення арешту на вилучене в ході огляду майно, а саме на корову коричневої масті, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на корову коричневої масті з рогами по кличці «Кукла», вилучену в ході огляду місця події 19 вересня 2020 року шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.
Визначити місцем зберігання арештованого майна до скасування арешту у встановленому КПК України порядку за місцем проживання потерпілої за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя