справа №190/1694/20
провадження №1-кп/176/91/21
у х в а л а

01 лютого 2021 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

судового розпорядника ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Жовті Води обвинувальний акт у кримінальному проваджені, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 вересня 2020 року за № 0000536 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лозуватка, П`ятихатського району Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, пенсіонер, особа похилого віку, вдовець, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не має, не є інвалідом, раніше не судимий, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 116 КК України,

за участі сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_6 , потерпілої ОСОБА_7 та її представника адвоката ОСОБА_8 , -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 висувається обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 116 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 вересня 2020 року за № 0000536.

Під час досудового слідства по даному кримінальному провадженню стосовно обвинуваченого застосовувався запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 18 грудня 2020 року, строк якого не продовжувався.

Прокурор під час підготовчого судового засідання висловив суду думку про можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду. Зазначив, що дане кримінальне провадження підсудне Жовтоводському міському суду Дніпропетровської області, обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України. Підстав для його зупинення та закриття не має. Судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні з участю учасників провадження, та викликати свідків згідно доданого списку.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 та сам обвинувачений ОСОБА_4 , щодо призначення справи до розгляду не заперечували, особистих клопотань не ммають.

Потерпіла ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_8 в підготовчому судовому засіданні підтримали позицію прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього додатки, вважає, що кримінальне провадження до судового розгляду призначене бути не може, а обвинувальний акт, в якому ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України, має бути повернутий прокурору на підставі п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, оскільки зазначений обвинувальний акт не відповідає вимогам КПК України.

У відповідності до положень п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, зі стадії підготовчого судового засідання, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які мають міститися в обвинувальному акті і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Обвинувальний акт - це важливий процесуальний документ досудового розслідування, його процесуальне значення полягає в тому, що він встановлює межі майбутнього судового розгляду, яке здійснюється лише стосовно особи, якій висунуто обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення (ч.1 ст.337 КПК України).

Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Згідно до висунутого прокурором обвинувачення, дії ОСОБА_4 кваліфіковані як умисне вбивство, вчинене в стані сильного душевного хвилювання, зумовленому жорстоким поводженням, або таким, що принижує честь і гідність особи, а також за наявності системного характеру такого поводження з боку потерпілого (ст.116 КК України).

Однак в обвинувальному акті не повністю розкрита об`єктивна сторона злочину, а саме вказано що ОСОБА_4 здійснив один постріл в потерпілого ОСОБА_9 , тим самим спричинив останньому тілесні ушкодження, що спричинила смерть, якщо ОСОБА_9 помер, то за яких обставин, в тому числі час, місце смерті. Не зазначені фактичні обставини кримінального правопорушення з моменту нанесення тілесних ушкоджень до моменту смерті потерпілого. Всі ці обставини необхідно домірковувати чи припускати.

Такі недоліки обвинувального акту виключають можливість здійснення обвинуваченим свого захисту і можливість прийняття судом законного рішення у справі, про що також констатується і в рішеннях Європейського суду з прав людини «Абрамян проти Росії» від 09.10.2008 року, рішення від 19.12.1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії» №9783/82 (п. 79).

У відповідності до ч.5 ст.9 КПК України Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки в порушення ст.91 КПК України в обвинувальному акті не відображені характерні та конкретні обставини вчинення злочину, передбаченого ст. 116 КК України, та які би свідчили про те, що обвинувачений був переконаний у настанні злочинного наслідку (умисна форма вини при вбивстві), не відображений мотив злочину, тобто що саме його спонукало до вчинення вбивства потерпілого, та мета злочину, не зазначена також і форма вини.

Згідно вимог закону України про кримінальну відповідальність, для правильної кваліфікації дій особи, яка обвинувачується в умисному вбивстві іншої людини необхідно ретельно дослідити мотив вчинення злочину, завдяки чому розмежовуються склади злочинів, передбачених ст.ст. 115-119 КК України, а також визначається ступінь суспільної небезпечності вчиненого злочину та індивідуалізується покарання.

Однак, в порушення вимог закону України про кримінальну відповідальність, орган досудового розслідування кваліфікував дії обвинуваченого виходячи тільки з тяжкості наслідків, та не встановив належним чином мотив та фактичних обставин, за якими діяв ОСОБА_4 .

Також, при викладі фактичних обставин вчиненого кримінального правопорушення не вказано часу та місця настання смерті ОСОБА_9 .
Згідно з п.1 ч.3 ст.42 КПК України обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його обвинувачують.

Право на захист не може бути порушеним на будь-якій стадії кримінального провадження, що є завданням кримінального провадження відповідно до положень ст.2 КПК України.

Оскільки вказані відомості обов`язково зазначаються в обвинувальному акті, їх достовірність є гарантією права обвинуваченого на захист від пред`явленого обвинувачення.

Водночас, складений у кримінальному провадженні обвинувальний акт не містить всіх вищевказаних фактичних обставин та мотиву вчинення кримінального правопорушення, що позбавляє можливості ОСОБА_4 належно усвідомлювати та захищатися від обвинувачення, що є грубим порушенням права на захист, яке підлягає реалізації на будь-якій стадії кримінального провадження, у тому числі під час підготовчого судового засідання.

Враховуючи викладене, суд має забезпечити реалізацію права на захист та передбачених законом процедур не тільки під час судового розгляду, а в тому числі й під час підготовчого судового засідання.

Зміна обвинувачення прокурором під час судового розгляду в частині конкретизації тих обставин, які підлягають доказуванню згідно ст. 91 КПК України, буде суперечити Європейській конвенції з прав людини. Обвинувачення повинно бути конкретним і обґрунтованим вже під час направлення обвинувального акта до суду, в іншому випадку будуть звужуватися права обвинуваченого на захист, оскільки законом передбачена реалізація такого права впродовж усіх стадій розгляду судового провадження у першій інстанції.

Окрім того, обвинувальний акт не містить анкетні відомості померлого потерпілого ОСОБА_9 (повне прізвище, ім`я, по-батькові, дата народження).

Слід також зазначити, що ч.4 ст. 291 КПК України містить вичерпний перелік документів, які мають додаватись до обвинувального акту, а саме: реєстр матеріалів досудового розслідування, який повинен відповідати положенням ст.109 КПК України, цивільний позов, якщо був пред`явлений під час досудового розслідування, розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів кримінального провадження.

Так, у відповідності до вимог ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування, вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Вказані вимоги закону органом досудового слідства належним чином не виконано. Слід зазначити, що реєстр матеріалів досудових розслідувань є незмістовним, не відображає в повному обсязі проведених процесуальних дій, не містить даних щодо осіб відносно яких або за участю яких проводились певні дії та щодо яких приймались процесуальні рішення.

Так, реєстр матеріалів досудового розслідування не містить процесуальної дії як ознайомлення підозрюваного та захисника з результатами судових експертиз, та чи заявлялися якісь клопотання з цього приводу і суть прийнятих органом досудового розслідування рішень по цим клопотанням.

Крім того, заслуговує на увагу той факт, що в реєстрі матеріалів досудового розслідування в повній мірі не відображена інформація щодо відкриття матеріалів кримінального провадження, як того вимагає ст. 290 КПК України.

В той же час, з реєстру матеріалів досудового розслідування, у кримінальному провадженні, а саме розділу «І. Проведені в ході досудового розслідування процесуальні дії» вбачається, що здійснено процесуальну дію (під №№35,36) «протокол про надання доступу до матеріалів ОСОБА_7 , ОСОБА_4 », однак вона не узгоджуються з положеннями ст. 290 КПК України, а також в загалі не в бачається про відкриття матеріалів кримінального провадження захисникам обвинуваченого ОСОБА_10 , ОСОБА_6 .
В реєстрі матеріалів досудового розслідування, долученого до обвинувального акту, дані про проведення такої обов`язкової процесуальної дії, як відкриття матеріалів досудового розслідування сторонам кримінального провадження після оголошення про завершення досудового розслідування - відсутні.

Отже, відсутність у реєстрі матеріалів досудового розслідування переліку всіх проведених процесуальних дій під час проведення досудового розслідування, є суттєвим порушенням вимог КПК України, оскільки із суті обвинувального акту слідує, що слідчим був проведений ряд процесуальних дій, які не зазначені у реєстрі матеріалів досудового розслідування, що суперечить вимогам ст. 109 КПК України.

Таким чином, до обвинувального акту, в порушення вимог ч.1 ст.109 та п.1 ч.4 ст.291 КПК України, не додано реєстр матеріалів досудового розслідування, який би відповідав вимогам ч.2 ст.109 КПК України.

Зазначені недоліки обвинувального акту та доданого до нього реєстру матеріалів досудового розслідування позбавляють суд можливості призначити кримінальне провадження до розгляду.

Виявлені недоліки неможливо усунути також шляхом зміни обвинувачення після його призначення до судового розгляду, оскільки це не відповідає нормам КПК України.

Таким чином, єдиним процесуальним шляхом усунення виявлених недоліків обвинувального акту, який не відповідає вимогам КПК України, є повернення обвинувального акту прокурору.

У відповідності до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суд у підготовчому засіданні має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього закону.

З огляду на те, що в підготовчому судовому засіданні судом безспірно встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 не відповідає вимогам ст. 291 КПК України він має бути повернутий прокурору, що його направив до суду.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 291, ч. 3 ст. 314 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт по кримінальному провадженню, відомості про яке внесено до Єдиний реєстр досудових розслідувань 23 вересня 2020 року за № 0000563 по обвинуваченню ОСОБА_4 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.116 КК України з додатками - повернути прокурору Вільногірського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури ОСОБА_11 , який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

У відповідності до ч. 4 ст. 314 КПК України ухвала в частині повернення обвинувального акту прокурору може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 днів до Дніпровського апеляційного суду через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1