Кримінальне провадження №1-кп/760/1621/19
Справа № 760/6018/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 липня 2020 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду питання доцільності продовження тримання під вартою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України,-
за участю сторін:
прокурора ОСОБА_8 ,
перекладачів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
потерпілого ОСОБА_11 ,
представника потерпілого ОСОБА_12 ,
захисників ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,
обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:
З 11.11.2019 в провадженні даного складу суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 189, ч. 2 ст. 289 КК України.

В судовому засіданні встановлений порядок і обсяг дослідження доказів, проводиться допит потерпілого.
Судовий розгляд провадження підлягає відкладенню за клопотання захисту.
В судовому засідання на обговорення сторін поставлено питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою.
Прокурор вважає за доцільне продовжити тримання обвинувачених під вартою, посилаючись на тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень і дані про осіб обвинувачених, що, за позицією прокурора, свідчить про наявність у провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Потерпілий і представник підтримали позицію прокурора, потерпілий показав, що претензій до обвинувачених немає.
Сторона захисту ОСОБА_5 і ОСОБА_7 заперечувала проти думки прокурора, вважаючи за доцільне змінити запобіжні заходи на домашні арешти.
Сторона захисту ОСОБА_7 звернулась з клопотаннями про зміну запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, в тому числі, цілодобовий домашній арешт, посилаючись на тривалість судового розгляду і дані про особу обвинуваченого, а також недоведеністю прокурором наявності у провадженні таких ризиків, які виправдовують необхідність продовження найбільш суворого запобіжного заходу.
Сторона захисту ОСОБА_6 заперечувала проти розгляду питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою в порядку ст. 331 КПК України, вважаючи, що ініціювання судом даного питання буде порушенням принципу диспозитивності, оскільки відсутнє відповідне письмове клопотання прокурора.
Вислухавши сторін, потерпілого, представника, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд вважає за доцільне продовжити тримання обвинувачених під вартою, а клопотання сторони захисту ОСОБА_7 не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює або продовжує запобіжний захід на строк, що не перевищу двох місяців.
Слід зазначити, що питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою в порядку, передбаченому ст. 331 КПК України, досліджені ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ. У Постанові № 14 від 19.12.2014 (ч. 2.2.) Пленум ВССУ дійшов висновку, що положення ст. 331 КПК лише вказують на обов`язок суду ініціювати розгляд питання про доцільність подальшого тримання під вартою обвинуваченого за відсутності клопотання прокурора. Розгляд цього питання має відбуватися з обґрунтуванням наявності ризиків у кримінальному провадженні та необхідності подальшого застосування тримання під вартою.
Таким чином, доводи захисту про порушення принципу диспозитивності у разі ініціювання судом питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою в порядку ст. 331 КПК України є необґрунтованими, оскільки при ініціюванні і розгляді вказаного питання суд діє у спосіб і у межах повноважень, передбачених чинним КПК України.
Обвинуваченим пред`явлено обвинувачення у вчиненні тяжких і особливо тяжкого злочинів, вчиненого із застосуванням насильства, і в разі визнання їх винуватими, може бути призначено покарання до дванадцяти років позбавлення волі.
Суд враховує дані про осіб обвинувачених ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , які є громадянами Туркменістану, не мають місця реєстрації і документів на право проживання на території України.
Обвинувачений ОСОБА_7 , хоча і зареєстрований на території України, проте, до затримання за місцем реєстрації не проживав, постійного місця проживання не мав, оскільки договір про оренду житла по АДРЕСА_1 укладений 06.12.2018, тобто після затримання ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України у даному кримінальному провадженні.

В матеріалах кримінального провадження відсутні відомості, які б свідчили, що обвинувачені до затримання працювали і мали постійне джерело доходу.

Таким чином, суд вважає актуальним ризик ухилення обвинувачених від суду, оскільки в матеріалах провадження відсутні достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне.
Продовжуючи застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд своїм рішенням забезпечує не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Таким чином, враховуючи, що судовий розгляд кримінального провадження не закінчений, для запобігання наведеним у цій ухвалі ризикам, суд вважає за доцільне продовжити тримання обвинувачених під вартою.

За викладеним, керуючись ст. 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою до 27.09.2020 включно.
Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою до 27.09.2020 включно.
Продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою до 27.09.2020 включно.
В задоволенні клопотань захисника ОСОБА_13 , обвинуваченого ОСОБА_7 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуюча суддя:

Судді: