печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що Печерським управлінням поліції ГУНП України в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0002557 від 09.08.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчий у клопотанні вказує, що у ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 у невстановлений слідством час та невстановленому місці виник злочинний умисел, направлений на виготовлення та зберігання вибухового саморобного пристрою.

В подальшому 09.08.2020 приблизно о 01 год. 30 хв. ОСОБА_5 за попередньою змовою зі ОСОБА_7 , пересуваючись на автомобілі марки «Богдан 211140» д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору прибули до центральної частини міста Києва, а саме: вул. Велика Васильківська,14., де припаркував вищевказаний автомобіль та залишився чекати в салоні вказаного автомобіля ОСОБА_7 , котрий в свою чергу тримаючи при собі саморобний вибуховий предмет вийшов з транспортного засобу та попрямував у бік будинку АДРЕСА_1 , де приблизно 01 год. 54 хв., перебуваючи на вказаній адресі ОСОБА_7 дістав саморобний предмет зовні схожий на вибухівку та діючи умисно та усвідомлюючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання залишив на парковці біля паркану, що за адресою: м. Київ. вул. Велика Васильківська,23-Б. Після чого попрямував до раніше припаркованого автомобіля марки «Богдан 211140» д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, де на нього очікував ОСОБА_5 по АДРЕСА_2 та направились на даному автомобілі у невідомому напрямку.

Крім того 02.09.2020 року в ході проведення невідкладного обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_5 адресою: АДРЕСА_3 відповідно до акту перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів було виявлено та вилучено: 30-ті милімитрові сигнальний вогонь (ракетниці); чотири електродитонатори ( 3ЄДП 1ЄДП-р); два предмети схожі на УЗГРМ та УЗРГМ-2; корпус гранати РГД-5; два предмети схожі на підривники типу МУВ; частина запальної трубки; ЗТП-50; 2 шматки пластичної речовини; два предмети схожі на 200 грамові тротилові шашки; «Пластид» порошкоподібна речовина зовні схожа на гексоген; один предмет схожий на 75 грамову тратилову шашку, які ОСОБА_5 діючи умисно і усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання зберігав без передбаченого законом дозволу.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця АР Крим, громадянина України, українця зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , одруженого, маючого на утриманні 2 неповнолітніх дітей 02.09.2020 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

При цьому, як вказує в клопотанні сторона обвинувачення, підозрюваний не маючи ніякого джерела доходу, може продовжити вчинювати нові корисливі злочини з метою покращення свого матеріального стану. Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують даний запобіжний захід. Дані ризики виключають можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, альтернативні запобіжні заходи не забезпечать належний рівень гарантії доброчесної поведінки підозрюваного. Даний запобіжний захід при обґрунтованій підозрі відповідає характеру, інкримінованого ОСОБА_5 , діянню, не надає можливості перешкоджати встановленню істини, інтересам слідства та правосуддя шляхом ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, а також запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав посилаючись на викладені в ньому доводи, просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти доводів клопотання, зазначили про необґрунтованість підозри в інкримінованому ОСОБА_5 діянні, вказали на відсутність будь-яких ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які б обумовлювали обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події;

- протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12

- протоколом огляду відеозапису від 13.08.2020

- актами перевірки об`єктів на наявність вибухових матеріалів №237 від 02.09.2020, №20200809-1 від 09.08.2020, №1 від 02.09.2020.

- протоколами обшуків від 02.09.2020

- постановами про призначення вибухово-технічої експертизи від 02.09.2020.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке можу бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчинення впливу на інших учасників кримінального провадження, в тому числі тих, з якими злочин вчинено у співучасті, можливість сховати чи знищити речі, які мають значення для кримінального провадження, а також доведена можливість впливу на свідків та потерпілого.

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , за вчинення особливо тяжкого злочину, а тому відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати та спотворити речі або документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (відеозаписи з місця події, переписку з іншими співучасниками щодо підготовки до вчинення нових злочинів тощо), незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів під час проведення експертиз, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинить інші кримінальні правопорушення.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_5 та характер інкримінованого діяння, враховуючи стадію досудового розслідування, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 169 440грн., оскільки внесення застави у зазначеному розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування із іншими підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 31.10.2020 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України 169 440 (сто шістдесят дев`ять тисяч чотириста сорок) грн. у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду міста Києва:
Отримувач: ТУДСАУ в м. Києві

МФО: 820172
Банкотримувача: Державна казначейська служба України м. Київ
Рахунок отримувача № UA1012089
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 в разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора, або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- уникати спілкування із іншими підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні;
- носити електронний засіб контролю.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 31.10.2020 року включно.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1