У Х В А Л А

іменем України

22 грудня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0002239 від 19.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме: - футболку жовтого кольору,

- фрагмент тканини,

- кухонний ніж

- два змиви речовини бурого кольору.

Клопотання мотивоване тим, що 19.12.2020 року до 1 МКЛ каретою ШМД доставлений ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 з тілесними ушкодженнями у вигляді проникаючого поранення в живіт, як повідомив останній тілесні ушкодження він отримав за місцем свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , а саме після вживання спиртних напоїв з необережності самостійно спричинив собі тілесні ушкодження.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 , повідомив, що він травмувався самостійно з власної необережності.

Допитаний лікар екстреної медичної допомоги ОСОБА_5 повідомив, що ОСОБА_6 , повідомила, що це вона травмувала чоловіка.

При виїзді СОГ на місце події, 19.12.2020 року з добровільної згоди ОСОБА_6 було проведено огляд квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено: футболку жовтого кольору, фрагмент тканини, кухонний ніж а два змиви речовини бурого кольору, які по кримінальному провадженню мають значення речового доказу.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Слідчий надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі, прохав його задовольнити.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання за даної явки учасників, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання по суті поставлених вимог, перевіривши надані до клопотання матеріали кримінального провадження та дослідивши докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, у клопотанні слідчого ставиться питання про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 18.02.2020 року.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Судом установлено, що 19.12.2020 року відомості про вказане кримінальне правопорушення, передбачене ст. 128 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002239.

Із клопотання вбачається, що 19.12.2020 року до 1 МКЛ каретою ШМД доставлений ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 з тілесними ушкодженнями у вигляді проникаючого поранення в живіт, як повідомив останній тілесні ушкодження він отримав за місцем свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , а саме після вживання спиртних напоїв з необережності самостійно спричинив собі тілесні ушкодження.

З матеріалів кримінального провадження у їх сукупності вбачається, що вилучене майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, що підтверджується, зокрема, протоколами слідчих дій та матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Положеннями статті 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на положення ч.2 ст.167 та ч.1 і 2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

З досліджених у сукупності матеріалів клопотання вбачається, що зазначені слідчим у клопотанні речі можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та могли зберегти на собі сліди злочину в межах досудового розслідування за ознаками ч.3 ст. 186 КК України.

Тому, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вищевказане майно є об`єктом кримінально протиправних дій та могло зберегти на собі сліди злочину, може бути доказом кримінального правопорушення, а також враховуючи виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, суд вважає за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на зазначене майно для забезпечення належного зберігання речових доказів у кримінальному провадженні та недопущення можливості їх втрати або знищення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 , про арешт майна задовольнити.

Поновити пропущений строк, на звернення з клопотанням про арешт майна.

Накласти арешт на вилучені 19.12.2020 року в кв. АДРЕСА_2 :

- футболку жовтого кольору,

- фрагмент тканини,

- кухонний ніж

- два змиви речовини бурого кольору.

з позбавленням права відчуження,розпоряджання, використання, які будуть зберігатися в Полтавському ВП ГУ НП в Полтавській області, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Контроль за виконанням покласти на старшого слідчого СВ Полтавського ВП ГУ НП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1