Справа № 712/4309/20
Провадження №1-кс/712/4764/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
представник ОСОБА_3 ОСОБА_4
представник ТОВ «Вісник Трейд» ОСОБА_5
слідчий ОСОБА_6
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати повністю арешт, накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_7 від 22.05.2020 р. на належні ОСОБА_3 на праві приватної власності корпоративні права на ТОВ «Вісник Трейд» (код 42559913) у вигляді 100 % статутного капіталу даного товариства, а також скасувати заборону здійснювати будь-які реєстраційні дії за участю ТОВ «Вісник Трейд» та відносно даного підприємства.

Клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_7 від 12.05.2020 року (справа № 712/4309/20) задоволено клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області в рамках даного кримінального провадження про накладення арешту на майно.

Зокрема слідчим суддею заборонено усім державним реєстраторам, нотаріусам та будь-яким іншим особам, які мають право проводити реєстраційні дії в ЄДР, здійснювати будь-які реєстраційні дії за участю ТОВ «Вісник Трейд» (код 42559913) та відносно даного підприємства, а також накладено арешт на 100 % корпоративних прав підприємства.

В даному випадку при розгляді 22.05.2020 року клопотання слідчого про арешт майна слідчий суддя Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_7 з вини слідчого, прокурора, потерпілого ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 був позбавлений можливості оцінити реальну картину подій стосовно хронології та підстав переходу права власності на корпоративні права на ТОВ «Вісник Трейд».

Зокрема, слідчий суддя виходив з достовірності наданої йому слідчим заяви ОСОБА_10 від 16.04.2020 року про накладення арешту на майно ТОВ «Вісник Трейд», в якій останній стверджував, що згідно відомостей ЄДРПОУ є законним власником ТОВ «Вісник Трейд», яке в нього хочуть незаконно відібрати.

Водночас слідчий суддя не знав, що насправді належні ОСОБА_10 усі 100 % корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд» він ще 24.03.2020 року добровільно передав ОСОБА_3 за нотаріально посвідченим Актом приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд».

Більш того, передача частини зі 100 % корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд» (а саме - 50 %) від ОСОБА_10 до ОСОБА_3 мала місце і раніше, а саме ще 20.11.2018 року у м. Черкаси, і також у нотаріуса, а саме у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , яка засвідчила особисті підписи і ОСОБА_10 , і ОСОБА_3 на відповідному акті приймання-передачі частки (50 %) у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд». Факт засвідчення підписів ОСОБА_10 та ОСОБА_3 нотаріус ОСОБА_11 офіційно підтвердила письмово як у відповідній довідці № 243/01-16 від 08.11.2019 року, так і у відповіді № 12/01-16 від 23.01.2020 року на запит Господарського суду Кіровоградської області у справі № 912/3711/19.

Договір на відчуження 100 % статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд» між ОСОБА_10 та ОСОБА_3 взагалі укладений ще 20.10.2018 року.

З наведеного очевидним є те, що від шахрайських дій ОСОБА_10 потерпілим є не лише ОСОБА_8 , який сплатив ОСОБА_10 певну суму за корпоративні права на ТОВ «Вісник Трейд», а й ОСОБА_3 , яка також зробила це, до того ж раніше за ОСОБА_8 , однак зараз цими правами не може користуватися.

Тобто ОСОБА_10 фактично продав одне і те саме майно двом різним особам - спочатку ОСОБА_3 , а потім ОСОБА_8 , отримавши від двох осіб кошти за це майно, що явно свідчить про шахрайський характер дій ОСОБА_10 .

З огляду на суму коштів, якими ОСОБА_10 заволодів, його дії мають кваліфікуватися не за ч. 3 ст. 190 КК України, як зараз згідно з відомостями Єдиного реєстру досудових розслідувань, а за ч. 4 ст. 190 КК України, тобто як особливо тяжкий злочин.

Водночас і орган досудового розслідування, і процесуальний прокурор у даному кримінальному провадженні вживають зусиль не для притягнення ОСОБА_10 як винної особи до відповідальності, а виключно для захисту інтересів потерпілого ОСОБА_8 , якого як і ОСОБА_3 ввів в оману ОСОБА_10 , причому шляхом обмеження прав та законних інтересів ОСОБА_3 та їх прямого порушення, переймаючи при цьому на себе повноваження господарського суду, оскільки саме до юрисдикції господарських судів в України належить вирішення корпоративних спорів.

Зараз же, наклавши арешт на ці корпоративні права як на майно ОСОБА_10 , слідчий суддя Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_7 фактично захистив інтереси особи, яка у даному кримінальному провадженні єдина може та має бути підозрюваним, унеможлививши реєстрацію переходу корпоративних прав до іншої особи, а саме до ОСОБА_12 , яка ці права законно придбала у ОСОБА_10 ще 20.10.2018 року.

Що стосується того, хто, ОСОБА_3 чи ОСОБА_8 , є станом на сьогодні справжнім власником корпоративних прав на ТОВ «Вісник Трейд», то це питання має віршуватися не в рамках кримінального провадження, а виключно у господарському суді, який єдиний має передбачену законом компетенцію для вирішення корпоративних спорів. ОСОБА_3 з відповідним позовом до ОСОБА_8 та ОСОБА_10 звернулася ще у грудні 2019 року. Справа 912/3711/19 за її позовом в даний час знаходиться на розгляді у Центральному апеляційному господарському суді. Судове засіданні у ній згідно ухвали даного суду від 03.09.2020 року призначене на 15:00 01.10.2020 року.

З метою скасування даного арешту ОСОБА_3 30.06.2020 року звернулася з відповідним клопотанням в порядку ст. 174 КПК України до слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси.

На жаль, розгляд цього клопотання відбувся з грубим порушенням прав ОСОБА_3 на участь в його розгляді.

З вини суду ОСОБА_3 була позбавлена права брати участь в судовому засіданні Соснівського районного суду міста Черкаси особисто або через твого представника, можливості наводити свої доводи на підтримку поданого нею клопотання про скасування арешту майна, а також долучити додаткові докази, необхідні для спростування відомостей, викладених у цьому клопотанні слідчого.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_13 від 16.07.2020 року в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту було відмовлено.

Дана ухвала оскаржена ним в інтересах ОСОБА_3 в апеляційному порядку. Суд апеляційної інстанції спочатку відкрив апеляційне провадження за цією скаргою та призначив її до розгляду в судовому засіданні на 26.08.2020 року, але потім безпосередньо в судовому засіданні 26.08.2020 року закрив апеляційне провадження за скаргою з посиланням на те, що ухвала слідчого судді оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Оскільки ухвала суду апеляційної інстанції на даній стадії кримінального процесу є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, ОСОБА_3 змушена повторно звертатися з даним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судці, що КПК України не заборонено.

При цьому підстави даного клопотання не є ідентичними тим, що були викладені у попередньому подібному клопотанні ОСОБА_3 , від 30.06.2020 року.

Зокрема до даного клопотання додані нові письмові докази на обґрунтування позиції Та ОСОБА_14 , які були відсутні у слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_13 при винесенні нею ухвали від 16.07.2020 року про відмову у задоволенні попереднього клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Крім того, після розгляду слідчим суддею Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_13 попереднього клопотання ОСОБА_3 від 30.06.2020 року ОСОБА_3 з метою залучення її до даного кримінального провадження в якості потерпілого 08.09.2020 року подано на ім`я слідчого СВ Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 відповідну письмову нотаріально посвідчену заяву, до якої додано копії перерахованих вище документів. Заява направлена на адресу слідчого цінним листом з описом вкладення і згідно відомостей з сайту ДП «Укрпошта» в мережі Інтернет вручена адресату 12.09.2020 р.

ОСОБА_3 станом на сьогодні по даному кримінальному провадженні є потерпілою.

Наведене свідчить про те, що ОСОБА_3 є добросовісним набувачем 100 % статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд», про що слідчий суддя об`єктивно не міг знати, постановляючи ухвалу про арешт належних їй корпоративних прав, а відтак накладення арешту на належні ОСОБА_3 корпоративні права грубо порушує її законні інтереси та суперечить приписам КПК України, оскільки унеможливлює здійснення нею державної реєстрації свого права та управління товариством. Раніше ОСОБА_3 не мала змоги це зробити через впроваджені в Україні заходи карантину (який спочатку носив не адаптивний характер), а зараз не може цього зробити через накладений слідчим суддею арешт.

Враховуючи викладене вище, вважає, що внаслідок накладення арешту на придбані та отримані ОСОБА_3 100 % статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд» слідчим суддею здійснено відступ від приписів ст.ст. 2 та 132 КПК України, а саме ОСОБА_3 піддано необґрунтованому процесуальному примусу та здійснено невиправдний ступінь втручання у її права і свободи.

Таке втручання прямо призвело до негативних наслідків для ОСОБА_3 які виразилися також і в наступному.

Коли ОСОБА_3 приймала рішення про придбання корпоративних прав на ТОВ «Вісник Трейд», її це підприємство цікавило виключно як суб`єкт права приватної власності на низку об`єктів нерухомого майна у м. Черкаси, і зокрема на нежитлову будівлю з прибудовами (позначена на технічному плані літерою А-1) по АДРЕСА_1 .

Внаслідок відчуження ОСОБА_10 статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд» після ОСОБА_3 ще й ОСОБА_8 , останній, якого, напевно, теж цікавило не підприємство саме по собі, а належне підприємству нерухоме майно, скористався цим, та з метою виведення з вказаного нерухомого майна з під контролю ТОВ «Вісник Трейд» у квітні 2019 року передав цей об`єкт в іпотеку від імені ТОВ «Вісник Трейд» як майнового поручителя по його особистому борговому зобов`язанню як фізичної особи перед іншою фізичною особою. Очевидно, що такі дії суперечать інтересам ТОВ «Вісник Трейд», а тому підприємство у травні 2019 року звернулося до Соснівського районного суду міста Черкаси з позовом про визнання даного договору іпотеки недійсним (справа № 712/7137/19).

Через накладення слідчим суддею Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_15 арешту на 100 % статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд» стала неможлива зміна ані власника підприємства, ані його керівника, чим скористався ОСОБА_8 як поточний на той час керівник ТОВ «Вісник Трейд», для того, щоб відмовитися від імені ТОВ «Вісник Трейд» від позову ТОВ «Вісник Трейд» у справі № 712/7137/19, в якій він, до речі, як фізична особа є третьою особою на стороні відповідача. Як наслідок - 11.06.2020 року Соснівський районний суд міста Черкаси закрив провадження у справі № 712/7137/19, що призводить до того, що за час дії накладеного у даному кримінальному провадженні арешту на 100 % статутного капіталу ТОВ «Вісник Трейд» підприємство буде позбавлене свого основного активу, який має інтерес для ОСОБА_3 як власника підприємства.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 клопотання повністю підтримав та просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду міста Черкаси ОСОБА_7 від 22.05.2020 р. на належні ОСОБА_3 на праві приватної власності корпоративні права на ТОВ «Вісник Трейд» (код 42559913) у вигляді 100 % статутного капіталу даного товариства, а також скасувати заборону здійснювати будь-які реєстраційні дії за участю ТОВ «Вісник Трейд» та відносно даного підприємства.
Представник ТОВ «Вісник Трейд» ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не визнана потерпілою по даному кримінальному провадженні, а тому і не може звертатися до суду з даним клопотанням.
Слідчий ОСОБА_16 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, зазначивши, що арешт накладений правомірно, заявниця не є власником 100% статутного фонду ТОВ «Вісник Трейд», оскільки відповідно до офіційних даних власником 100% статутного фонду є ОСОБА_10 , директором даного підприємства є ОСОБА_8 . Всі інші документи, на підставі яких були внесені зміни до Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців є такими, що суперечать вимогам чинного законодавства та скасовані, про що зазначено у Наказі Міністерства юстиції України від 17.03.2020 року №1006/5 та висновку колегії Мінюсту від 05.03.2020 року. По даному факту здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002298 від 07.05.2019 року. Крім того, зазначила, що ОСОБА_3 відмовлено у визнанні її потерпілою по даному кримінальному провадженню
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, відповідно до яких 07.05.2019 до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшла заява гр. ОСОБА_8 про те, що гр. ОСОБА_10 вчинив уклавши договір купівлі-продажу корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд» із використанням підроблених документів, що подаються для перереєстрації прав на юридичну особу вчинив шахрайські дії, завдав матеріальної шкоди (ЄО-2834 від 07.05.2019).

Крім того, в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0002298 від 07.05.2020, встановлено, що невідома особа від імені ОСОБА_10 в порядку ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» подала скаргу до Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України про незаконність усіх дій, що відбувалися з правами на підприємство. 10.04.2019 за результатами розгляду скарги на підставі висновку комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України від 08.4.2019 прийнято Наказ № 1172/5, скасовано реєстраційні дії у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадянських формувань (ЄО № 20602).

Постановою слідчого СВ Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області від 16 квітня 2020 року визнано речовими доказами, зокрема, 100% корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» ().
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 травня 2020 року у справі № 712/4309/20, накладенои арешт на 100 % корпоративних прав товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» (), у кримінальному провадженні № 0002298 від 07.05.2019.
Заборонено усім державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, нотаріусам та будь яким іншим особам, які відповідно до законодавства мають право проводити реєстраційні дії, та вносити будь які записи до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань здійснювати будь які реєстраційні дії відносно товариства з обмеженою відповідальністю «ВІСНИК ТРЕЙД» (), виключати раніше внесені записи до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, проводити державну реєстрацію будь яких змін до установчих документів та вносити будь-які записи до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, в тому числі: щодо зміни найменування та організаційно правової форми, зміни складу засновників (учасників), зміни місцезнаходження, зміни розміру статутного (складеного) капіталу, зміни назви органів управління та складу осіб, які обираються (призначаються) до органів управління, зміни керівника юридичної особи, зміни інформації про кінцевого бенефіціарного власника (контролера) юридичної особи, зміни даних про реєстраційні дії щодо юридичної особи.
Заборонено усім державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, нотаріусам та будь яким іншим особам, які відповідно до законодавства мають право проводити реєстраційні дії, та вносити будь які записи до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань здійснювати будь які реєстраційні дії за участі товариства з обмеженою відповідальністю «Вісник Трейд» (), проводити державну реєстрацію змін до установчих документів та вносити будь які записи до відомостей державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, в тому числі щодо створення будь яких нових юридичних осіб, входу до складу та/або виходу зі складу учасників будь яких юридичних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Накладаючи арешт, зокрема, на корпоративні права, слідчий суддя виходив з вимог ч. 10 ст. 170 КПК України та з того, що корпоративні права ТОВ «Вісник Трейд» є об`єктом кримінально протиправних дій, що відповідає ознакам речових доказів, передбачених ст. 98 КПК України.
З огляду на викладене, слідчий суддя критично оцінює доводи адвоката ОСОБА_4 про те, що це майно не є речовим доказом.
Адвокат ОСОБА_4 в даному клопотанні про скасування арешту майна зазначив, що ОСОБА_3 , є потерпілою по даному кримінальному провадженню, однак постановою старшого слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 1.09.2020 року відмовлено у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002298 від 07.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
Також адвокат зазначає, що ОСОБА_3 є власником корпоративних прав ТОВ «Вісник Трейд», оскільки 24.03.2020 року ОСОБА_10 добровільно передав ОСОБА_3 за нотаріально посвідченим Актом приймання-передачі частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд». Крім того 20.10.2018 року між ОСОБА_10 та ОСОБА_3 укладений договір № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд».
Разом з тим, відповідно до вимог Цивільного кодексу України та Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» до виключної компетенції загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю належить прийняття рішення про внесення змін до статуту. Рішення учасників товариства про внесення змін до статуту товариства і є підставою для державної реєстрації змін до статуту товариства з обмеженою відповідальністю та підлягають державній реєстрації в установленому порядку.
Відповідно до інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником ТОВ «Вісник Трейд» являється ОСОБА_10 , керівником даного підприємства ОСОБА_8 .
З моменту укладення вказаного договору № 1 купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «Вісник Трейд» по сьогоднішній день пройшло чимало часу, однак ОСОБА_3 в установленому законом порядку не було зареєстровано право власності на корпоративні права. Крім того, зазначений договір не містить нотаріального посвідчення, а тому слідчий суддя не може взяти його до уваги.
Таким чином, адвокатом та заявником не доведено факту необґрунтованості ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22.05.2020 року та не доведено підстав, що відпала потреба у накладенні даного арешту.
За таких обставин такий довід скарги адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , не може бути підставою для скасування арешту на корпоративні права.

Крім того, ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.07.2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0002298 від 07.05.2019 відмовлено.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Оскільки на час накладання арешту судом проведено детальний аналіз вищевказаних обставини кримінального провадження, крім того, кримінальне провадження № 0002298 від 07.05.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України, ч. 4 ст. 358 КК України не закрито, досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає до задоволення за відсутністю для цього підстав, передбачених ст.174 КПК України.
Керуючись ст. ст. 100, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1