ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3337/20 Справа № 189/1812/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої судді: ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря: ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2020 року, якою
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Маломихайлівка Покровського району Дніпропетровської області, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,
обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строк на 60 днів до 14.15 години 20 листопада 2020 року,

за участю учасників судового розгляду:
прокурора: ОСОБА_7 , в режимі відеоконференції,
обвинуваченого: ОСОБА_6
захисника: ОСОБА_8 , в режимі відеоконференції,

В С Т А Н О В И Л А:
Обставини, встановлені рішенням суду першої інстанції, короткий зміст оскарженого рішення.
Ухвалою Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2020 року продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, на 60 днів до 14.15 години 20 листопада 2020 року.
В обґрунтування прийнятого рішення суд першої інстанції зазначив, що на даний час будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не встановлено.
Також судом зазначено, що існують ризики того, що обвинувачений може вчинити інші кримінальні правопорушення або ухилитися від суду, а тому необхідно продовжити йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі обвинувачений просить ухвалу суду скасувати, та постановити нову ухвалу, якою змінити йому запобіжний захід.
В обґрунтування доводів поданої апеляційної скарги обвинувачений посилається на те, що інкриміноване йому кримінальне правопорушення він не вчиняв, а кримінальне провадження щодо нього сфальсифіковано.
Стверджує, що ризики відсутні та прокурором не доведені.
Також зазначає, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для тримання особи під вартою.
Вказує на те, що судом не взято до уваги його вік та стан здоров`я, наявність у нього постійного місця проживання, міцність соціальних зв`язків, майновий стан, а також відсутність матеріальної та моральної шкоди.
Зазначає, що він не має наміру переховуватись від суду.
Позиції учасників судового провадження.
Обвинувачений та захисник підтримали апеляційну скаргу, просили її задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги обвинуваченого, оскільки її доводи є безпідставними.
Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши суддю-доповідача, думки сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до наступних висновків.
Доводи апеляційної скарги про не відповідність ухвали суду першої інстанції вимогам закону є безпідставними.
Відповідно до ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.
В силу вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наявними матеріалами підтверджено, що в провадженні суду першої інстанції перебуває кримінальне провадження № 0000427 щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 115 України.
В межах даного кримінального провадження до підозрюваного ОСОБА_6 слідчим суддею було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався місцевим судом, останній раз до 20 листопада 2020 року, безпосередньо оскаржуваною обвинуваченим ухвалою.
Відповідно до вимог ст. 370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Колегія суддя вважає, що оскаржувана ухвала, постановлена відповідно до норм матеріального права з дотримання вимог кримінального процесуального закону, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України, з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав.
Вирішуючи питання стосовно законності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 апеляційним судом враховується те, що обвинувачений вчинив злочин в період іспитового строку, визначеного йому вироком Покровського районного суду Дніпропетровської області від 03 грудня 2018 року за ч. 1 ст. 185 КК України.
При цьому, ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні злочину ч. 1 ст. 115 України, яке відповідно до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином у разі визнання обвинуваченого винуватим йому загрожує покарання від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, а тому існує ризик можливих спроб обвинуваченим переховуватися від суду.
При цьому репутація обвинуваченого дає підстави апеляційному суду вважати наявність ризику в даному провадженні вчинити інше кримінальне правопорушення.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що підстави, в зв`язку з наявністю яких був обраний ОСОБА_6 та в подальшому продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою не відпали, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшилися.
Також, на думку колегії суддів та обставина, що ОСОБА_6 заперечує свою винуватість у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_10 , дає підстави вважати наявним ризик можливих спроб незаконно впливати на представника потерпілої потерпілого та свідка у цьому ж кримінальному провадженні.
На переконання колегії суддів, встановлені судом першої інстанції обставини, які перевірені апеляційним судом під час апеляційного провадження, свідчать про неможливість обрання стосовно обвинуваченого іншого запобіжного заходу, як про те ставить питання апелянт, оскільки він не забезпечить належної поведінки останнього під час розгляду кримінального провадження.
Що стосується доводів про наявність міцних соціальних зв`язків у обвинуваченого, то на думку колегії суддів, з урахуванням встановлених ризиків у кримінальному провадженні, вони не можуть слугувати підставою для зміни запобіжного заходу на не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, а тому підстав для її зміни чи скасування не убачається, що свідчить про необхідність відмови у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_6 ..
Керуючись ст. ст. 404, 407 КПК України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 23 вересня 2020 року, якою ОСОБА_6 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строк на 60 днів до 14.15 години 20 листопада 2020 року, залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді Дніпровського
апеляційного суду
------------------- ------------------- --------------------
ОСОБА_2 ОСОБА_11 ОСОБА_4