УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 103 100 000 09 від 03.01.2020, у якому

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт Макарів Київської області, громадянин України, українець, з вищою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , у силу ст. 89 КК України не судимий,
підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_6 клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_7 про продовження застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 29.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.
Строк досудового розслідування цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2020 продовжено до шести місяців, тобто до 28.11.2020, отже, саме в цих межах можливе продовження строку дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу.

На думку слідчого, існують ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення, приховування або спотворення речей та документів, що мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, наполягала на його задоволенні з підстав, які у ньому зазначені.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків.

Підозрюваний підтримав думку захисника, наполягав на непричетності до інкримінованих злочинів.

Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників, дослідивши надані учасниками судового засідання матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватись вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та керуватись у своїй діяльності рішеннями Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ).

У силу ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) є частиною національного законодавства України і застосовується у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав та свобод особи визначені кримінальним процесуальним законодавством, яке статтею ст. 194 КПК покладає на слідчого суддю обов`язок під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні інкримінованих злочинів, свідчать про існування ризиків непроцесуальної поведінки такої особи та відсутність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини»«обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. У той же час, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується причетність гр. ОСОБА_5 до вчинення злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна вірогідність того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих правопорушень.

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що існує ризик незаконного впливу ОСОБА_5 на потерпілих та свідків з метою зміни останніми наданих раніше показань.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, зміни або спотворення речей та документів, які мають доказове значення у провадженні, тому що на теперішній час органом досудового розслідування не здійснений увесь обсяг слідчих дій, спрямованих на мінімізацію наведеного ризику.

Відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу у сукупністю з корисливим спрямуванням інкримінованих злочинів може свідчити, що злочинна діяльність є єдиним джерелом доходу ОСОБА_5 .

Викладене доводить обґрунтованість ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин слідчий суддя вважає, що існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Інкримінований ОСОБА_5 злочин передбачає покарання у виді позбавлення волі понад вказаний строк.

Зазначене вище та відсутність доказів, які б спростували доводи сторони обвинувачення та довели, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою зможе забезпечити правомірну процесуальну поведінку підозрюваного приводить слідчого суддю до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193-197 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою по 14 листопада 2020 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1