Справа № 583/4326/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2020 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Охтирка скаргу ОСОБА_3 про зобов`язання внести відомості щодо вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

25.11.2020 року ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить поновити строк звернення до суду з вказаною скаргою, зобов`язати відповідальну особу слідчого відділу Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області внести відомості про кримінальне правопорушення за його заявою, зареєстрованою в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події під номером 7864 від 22.09.2020 року про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 296 КК України.

Свої вимоги мотивує тим, що 22.09.2020 року він звернувся до Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , передбаченого ст. 296 КК України, в якій зазначив, що 07.08.2020 року близько 19 год. ОСОБА_4 облила його відходами із каналізації і пошкодила мобільний телефон в присутності свідків.

Вказана заява була зареєстрована в журналі єдиного обліку за № 7864, проте до цього часу всупереч ст. 214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляд справи повідомлений, про що в справі мається телефонограма.
У відповідності до ч. 2 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Розумність тривалого судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі.

Аналіз наведених норм дає суду підстави дійти висновку, що наведене положення відповідає практиці Європейського суду з прав людини, і не може автоматично вважатись порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Тому слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність особи, яка подала скаргу.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились повідомлені належним чином.
Відповідно до положень ст.306 КПК України відсутність слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
На підставі ст.107 КПК України розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступного висновку.
Встановлено, що 22.09.2020 року ОСОБА_3 звернувся до Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області з письмовою заявою про злочин, яку зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Охтирського відділу поліції за номером 7864 від 22.09.2020 року.
Як передбачено п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим його представником чи законним представником.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Зі змісту скарги вбачається, що в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення маються відомості, передбачені ч.5 ст.214 КПК України, які повинні вноситись до Єдиного реєстру досудових розслідувань та перевірятись у визначений КПК України спосіб.

Відповідно до розділу II п.2.1 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 69 від 17.08.2012 року, облік кримінальних правопорушень за заявами, повідомленнями, які надійшли прокурору або органу досудового розслідування, або виявленими з інших джерел обставинами, що свідчить про вчинення кримінального правопорушення, здійснюється за дорученням керівника прокуратури або органу досудового розслідування шляхом внесення до реєстру відомостей, визначених ч.5 ст.214 КПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слідчий суддя оцінює доводи особи, яка подала скаргу про оскарження бездіяльності Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий суддя при розгляді скарги не встановлює обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину та не досліджує докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

З матеріалів скарги вбачається, що відомості за заявою ОСОБА_3 від 22.09.2020 року про скоєння злочину не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин після отримання заяви, тобто рішення по вказаній заяві прийняте не було, що не узгоджується з положеннями ст.214 та ст.217 КПК України, строк звернення до суду з вказаною скаргою в розумінні ст. 304 КПК України не пропущений, а тому скарга підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107, 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 22.09.2020 року, яка зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №7864 від 22.09.2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Охтирського

міськрайонного суду: ОСОБА_1