У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , розглянувши клопотання інспектора СД Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000933 від 21.12.2020 року та погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно,-
В С Т А Н О В И В :

З внесеного інспектором клопотання, що погоджене з прокурором, та доданих матеріалів вбачається, що 20.12.2020 року біля 08.30 годин працівниками патрульної поліції під час оформлення адміністративних матеріалів по факту дорожньо-транспортної пригоди, а саме наїзду транспортного засобу марки Honda, моделі Accord, держаний номерний знак НОМЕР_1 на паркан будинку №87 по вул. Гагаріна в м. Ужгород, під керуванням гр. ОСОБА_3 , було виявлено ознаки підробки агрегатних вузлів кузову автомобіля та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, після чого на місце події було викликано СОГ Ужгородського ВП.
20.12.2020 р. старшим інспектором сектору дізнання Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, проводився огляд місця події в період часу з 09.27-09.50 год. за адресою: м. Ужгород, вул. Гагаріна, 87, в ході якого протоколом ОМП було вилучено транспортний засіб марки Honda, моделі Accord, держаний номерний знак НОМЕР_1 , білого кольору та свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу № НОМЕР_2 .
Вищевказаний транспортний засіб знаходився під керуванням громадянина ОСОБА_3 , який від дачі будь-яких пояснень відмовився.
Враховуючи, що вищевказані речі могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, у зв`язку з чим 21.12.2020 року, дані речі відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовим доказом, разом з цим транспортний засіб марки Honda, моделі Accord, держаний номерний знак НОМЕР_1 , поміщено на спеціальний майданчик Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, за адресою: м. Ужгород, вул. Гагаріна, 10 «А», а свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 упаковано в білий паперовий конверт з підписами понятих.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення збереження речового доказу та можливості проведення органом досудового розслідування слідчих дій у кримінальному провадженні, для підтвердження чи спростування фактів знищення, підробки або заміни номерів вузлів та агрегатів вищевказаного транспортного засобу, а також свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучені речі, під час огляду місця події від 20.12.2020 року, а саме, транспортний засіб марки Honda, моделі Accord, держаний номерний знак НОМЕР_1 , та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 .
Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Так, всупереч вимогам частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна інспектором не зазначено: документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Крім цього інспектором у клопотанні про арешт не зазначено чіткої підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності такого арешту.
Також слідчим суддею було встановлено, що інспектором в клопотанні не було дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки під час складання клопотання інспектор, як суб`єкт, який безпосередньо здійснює досудове розслідування, повинен не лише констатувати наявність необхідності застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а як суб`єкт, який найбільш обізнаний стосовно фактичних підстав їх застосування, навести суду відповідні аргументи, що підтверджують таку необхідність, переконати суд прийняти відповідне процесуальне рішення, а суд, ґрунтуючись на власному переконанні щодо наявності для цього достатніх підстав, постановляє рішення, яким задовольняє таке клопотання.
У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбаченіст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,309КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання інспектора СД Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000933, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1