1Справа № 335/7579/20 1-кс/335/4191/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, у якому зазначила, що Слідчим управлінням ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002771 від 05.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.

Досудовим слідством встановлено, що група осіб, знаходячись на території м. Запоріжжя та Запорізької області, за попередньою змовою, виготовляють та розповсюджують матеріали порнографічного характеру у мережі Інтернет.

В ході досудового розслідування під час проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій, а також аналізу зібраних доказів, встановлено, що на даний момент на території м. Запоріжжя функціонують місця, у яких організовано незаконну діяльність цивільних осіб, пов`язану зі створенням онлайн-порно студій, а саме: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , для виготовлення з метою збуту та розповсюдження, збуту і розповсюдження відеопродукції порнографічного характеру через Всесвітню мережу «Інтернет» на сайті за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Організатором вказаних онлайн-порно студій є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який залучив мешканців м. Запоріжжя, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та інших осіб жіночої статі, для зайняття незаконною діяльністю, пов`язаною із виготовленням з метою розповсюдження і розповсюдженням відеопродукції порнографічного характеру через Всесвітню мережу «Інтернет».

23.09.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.

23.09.2020 під час проведення допиту в якості підозрюваної ОСОБА_6 звернулась із заявою про долучення до матеріалів кримінального провадження мобільний телефон «Huawei INE-LX1», в корпусі синього кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , без захисного скла, без видимих пошкоджень, в гумовому чохлі із зображенням дівчини, в телефоні знаходяться дві сім-картки: «Лайф» з номером НОМЕР_3 та «МТС» з номером НОМЕР_4 , як пояснила підозрювана ОСОБА_6 , вказаний телефон належить їй, та саме з нього вона виходила на зв`язок з ОСОБА_4 та іншими учасниками групи. В результаті, під час проведення огляду предмету вищевказаний мобільний телефон з двома сім картками та чохлом були вилучені.

Посилаючись на те, що вилучене майно має істотне значення для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, слідчий звернулася до суду із вказаним клопотанням про арешт вищезазначеного майна.

Слідчий підтримала подане клопотання, надавши відповідну заяву.

Власник вилученого майна у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений, причину неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведено без фіксації судового процесу.

Дослідивши клопотання, матеріали, якими обґрунтовано доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України , арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Беручи до уваги, що матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, містять достатні дані для висновку, що вилучене майно, про яке йдеться у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 167, 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 23.09.2020 року в ході проведення огляду за участю підозрюваної ОСОБА_6 , а саме: мобільний телефон «Huawei INE-LX1», в корпусі синього кольору, імей: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , в гумовому чохлі із зображенням дівчини, з двома сім-картками: «Лайф» з номером НОМЕР_3 та «МТС» з номером НОМЕР_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1