Справа №463/7755/20
Провадження №1-кс/463/4336/20
У Х В А Л А

15 вересня 2020 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі слідчого судді - ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 липня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004784 від 22.10.2019, -

в с т а н о в и в :

до суду 21.08.2020р. надійшла скарга ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 липня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004784 від 22.10.2019.
Скаргу мотивує тим, що оскаржувану постанову про закриття кримінального провадження №0004784 від 22.10.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України слідчим винесено передчасно, без всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин, а тому така є незаконною та підлягає скасуванню. Зазначає, що слідчим не допитано його, як по потерпілого, по відповідному факту.
Вважає, що досудове розслідування кримінального провадження слідчим проведено поверхнево та не дотримано вимог ст.9 КПК України. На думку скаржника є всі підстави для скасування оскаржуваної постанови.
В судове засідання особа, яка подала скаргу будучи неодноразово повідомленою про час і місце проведення такого, у відповідності до положень ст. 135 КПК України, повторно не з`явилася.
Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду скарги повідомлений належним чином, жодних пояснень на адресу суду не скерував.
Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування врегульовано статтею 306 КПК. Зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК.
Частиною другою статті 306 КПК визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
За приписами частини третьої статті 306 КПК розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 неодноразово скеровувалися судові повістки за адресою зазначеною у скарзі, про виклик в судове засідання, однак такий в судові засідання: 26.08.2020, 01.09.2020, 15.09.2020, не з`явився, причини неявки не повідомив, жодних клопотань не скеровував.
Відповідно до імперативних вимог частини третьої статті 306 КПК участь у судовому засіданні скаржника чи його захисника, представника (принаймні однієї із зазначених осіб) є обов`язковою. Водночас згідно із частиною другою цієї ж статті слідчий суддя зобов`язаний розглянути скаргу не пізніше сімдесяти двох годин з моменту її надходження.
У разі ж неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.
Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора. Не передбачає закон і можливості розгляду судом скарги за відсутності скаржника, належним чином повідомленого про такий розгляд (якщо в судовому засіданні не бере участі його захисник чи представник).
У частині другій статті 307 КПК визначено вичерпний перелік рішень, які слідчий суддя може прийняти за результатами розгляду відповідної скарги: скасувати рішення слідчого чи прокурора; зобов`язати припинити дію чи вчинити певну дію; відмовити в задоволенні скарги.
Однак постановлення будь-якої з наведених ухвал за відсутності і скаржника, і його захисника чи представника не відповідатиме приписам частини третьої статті 306 КПК.
Прийняття ж у такому випадку іншого рішення, крім зазначених у частині першій статті 307 КПК, не пов`язаного з розв`язанням порушених у скарзі питань по суті (зокрема, про залишення скарги без розгляду) суперечитиме закріпленій у пункті 2 частини першої статті 7, статті 9 КПК засаді законності, оскільки відповідного способу вирішення скарги законом не передбачено. Тоді як згідно з частиною другою статті 19 Конституції України суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Таким чином, враховуючи неодноразові випадки неявки скаржника на судові виклики з невідомих причин та беручи до уваги наведені вище норми законодавства, слідчий суддя вважає, можливим здійснити розгляд скарги у відсутності скаржника.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Частина перша ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Враховуючи неявку учасників, розгляд скарги проводиться на підставі скарги та поданих до неї документів.
Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що 10.08.2020р. ОСОБА_3 звертався до слідчого судді Личаківськовго районного суду з аналогічною скаргою про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 липня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004784 від 22.10.2019. Дана скарга розглянута, та ухвалою слідчої судді Личаківського районного суду м. Львова від 31.08.2020р. відмовлено у задоволенні скарги.
Отже враховуючи, що скарга ОСОБА_3 з аналогічними вимогами розглянута слідчим суддею Личаківськовго районного суду в задоволенні даної скарги від 21.08.2020 р. слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 214, 303-307, 309, 372 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, ОСОБА_4 від 30 липня 2020 року про закриття кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004784 від 22.10.2019.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1