Ухвала
іменем України
23 березня 2020 року

м. Київ
справа № 154/3248/19
провадження № 51-6259 впс 19

Верховний Суд (далі Суд) колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 27 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Суду у порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів вказаного провадження з Волинського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги захисника обвинуваченого, оскільки троє з чотирьох суддів, які входять до її складу, не можуть брати участі у цьому провадженні з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.

Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши доводи, наведені у поданні, дослідивши матеріали провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПКвстановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПКсуддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Як убачається з наданих матеріалів, 10 березня 2020 року до Волинського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 27 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України.
Загальними зборами суддів Волинського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року № 25 було затверджено персональний склад постійної та резервної колегій суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду, до якого включено суддів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Як убачається з наявної в Суду інформації, станом на 23 березня 2020 року кількість суддів у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду не змінилася.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 березня 2020 року визначення колегії суддів для розгляду вказаного провадження не відбулося, у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для її розподілу.
Судді апеляційного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_6 на стадії досудового розслідування кримінального провадження переглядали в апеляційному порядку ухвалу слідчого судді Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 3 жовтня 2019 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КПКне мають права брати повторно участь у цьому провадженні.

За таких обставин, враховуючи особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, передбачені пунктом 9.4 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Волинському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 8 жовтня 2018 року № 5 (зі змінами), неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Таким чином, оскількидля судового розгляду вказаного кримінального провадження в Волинському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Волинського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження до Рівненського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПКУкраїни, Суд
постановив:
Подання Волинського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 27 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , направити до Рівненського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3