Провадження № 1-кп/761/254/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,
прокурора ОСОБА_7 ,
потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
представника цивільного позивача ОСОБА_10 ,
обвинувачених ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,
захисників ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,
у присутності:
запасних присяжних: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні у залі Шевченківського районного суду м. Києва кримінальне провадження № 120 150 000 000 006 13 від 19.11.2015, у якому
гр. ОСОБА_11 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК України;
та
гр. ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258 КК України,
у с т а н о в и в :
Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_11 за ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 342 КК України та ОСОБА_12 за ч. 3 ст. 258 КК України.
Захисником ОСОБА_14 у судовому засіданні заявлений відвід складу суду.
Заява обґрунтована тим, що суд, на думку захисника, під час ухвалення 12.12.2019 рішення про продовження строку застосованого до його підзахисного ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не забезпечив обвинуваченому право на захист, оскільки вирішення цього питання здійснено у судовому засіданні за відсутності захисника ОСОБА_14 , що утворює сумніви у неупередженості та об`єктивності суду.
Захисник ОСОБА_13 підтримав думку захисника ОСОБА_14 та просив заяву останнього задовольнити.
Обвинувачені ОСОБА_11 та ОСОБА_12 також наполягали на задоволенні заяви про відвід.
Прокурор заперечував проти задоволення відводу, зазначаючи, що заява захисника ОСОБА_14 є необґрунтованою, оскільки право на захист обвинуваченому ОСОБА_11 забезпечене шляхом залучення захисника з числа адвокатів Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві.
Потерпілі та представник цивільного позивача підтримали думку прокурора.
Суд, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Суд бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
Надаючи оцінку доводам заяви, суд відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який з-поміж іншого обґрунтує будь-яке висунуте проти нього кримінальне обвинувачення.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Захисник у своїй заяві зазначив, що упередженість суду полягає у незабезпеченні обвинуваченому ОСОБА_11 належного права на захист, оскільки у судовому засіданні з вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою захисник ОСОБА_14 не був присутній, що, на його думку, суттєво вплинуло на якість наданої правової допомоги обвинуваченому ОСОБА_11 та свідчило про упереджене ставлення суду до сторони захисту.
Водночас, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою суду від 12.12.2019 з метою забезпечення обвинуваченому ОСОБА_11 права на захист, останньому призначений захисник з числа адвокатів Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві, який здійснив кваліфікований захист прав обвинуваченого під час вирішення питання щодо продовження строку застосованого до ОСОБА_11 запобіжного заходу.
Таким чином, доводи захисника ОСОБА_14 про наявність підстав для висновку про упередженість суду ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у суду будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження щодо сторін кримінального провадження.

Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо неупередженості суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_14 про відвід суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_17 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2

Присяжні:

ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5