694/414/20
1-кс/694/162/20
УХВАЛА

про арешт майна

30.03.2020 м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання слідчого Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000243 від 27.03.2020,-
в с т а н о в и в:
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на предмети та речі, що були вилучені під час оглядів місця події, та є речовими доказами: 27.03.2020 огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , під час якого вилучено: 4 відрізки зі слідами папілярних візерунків поміщено до сейф пакету №1003248, халат зеленого кольору зі слідами РБК та поміщено до сейф пакету №3483927, змив речовини бурого кольору який поміщено до паперового конверту, зрізи нігтів рук з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 поміщено до паперового конверту, мобільний телефон марки «Нокіа» фіолетового кольору; 27.03.2020 під час огляду трупа ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого було вилучено: жіночі штани чорного кольору поміщено до поліетиленового пакету; 27.03.2020 огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , під час якого вилучено: паспорт гр. ОСОБА_6 поміщено до паперового конверту, наволочка з слідами РБК поміщена до сейф пакету №7067210, виріз з одіяла з просякнутою рідиною поміщено до паперового конверта; 27.03.2020 під час затримання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_3 та проведення здійснення обшуку затриманого було вилучено: штани чорного кольору, куртку світло голубого кольору, кофту зеленого кольору які упаковано у сейф пакет №INZ4004244, у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-яких дії по відчуженню і зміні власників цього майна.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 27.03.2020 року до Звенигородського ВП надійшло повідомлення про те, що 27.03.2020 року близько 11:30 години за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 1964 року народження з тілесними ушкодженнями у вигляді численних гематом і синців на голові, тулубі та кінцівках.
27.03.2020 року по даному факту було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000243 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
Так, в ході досудового розслідування було проведено огляди місця події, під час яких було вилучено вищезазначені предмети та речі
Приймаючи до уваги, що вказані вище предмети являється речовими доказами, так як вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та можуть зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які в подальшому можуть бути використані як докази факту чи обставин кримінального правопорушення виникла необхідність у накладенні арешту.
30.03.2020 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у клопотанні зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі слідчого.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України підставою для тимчасового вилучення майна стало те, що усі перераховані вище речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та постановою слідчого визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження.
Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 27 березня 2020 року постановою слідчого Звенигородського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000243 4 відрізки зі слідами папілярних візерунків, халат зеленого кольору зі слідами РБК, змив речовини бурого кольору, зрізи нігтів рук з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 , мобільний телефон марки «Нокіа» фіолетового кольору; жіночі штани чорного кольору; паспорт гр. ОСОБА_6 , наволочка з слідами РБК, виріз з одіяла з просякнутою рідиною; штани чорного кольору, куртку світло голубого кольору, кофту зеленого кольору визнано речовими доказами.
Слідчим доведено, що вказане майно могло бути отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до знищення майна.
Проте стосовно накладення арешту на паспорт ОСОБА_6 не відповідає ознакам речового доказу, жоден ризик, який би давав підстави для накладення арешту на це майно прокурором та слідчим не доведено, а в накладенні арешту на нього немає жодної необхідності, відтак у цій частині слідчий суддя відмовляє.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0000243 від 27.03.2020 задоволити частково.
Накласти арешт на предмети та речі, що були вилучені під час оглядів місця події, та є речовими доказами:
- 4 відрізки зі слідами папілярних візерунків поміщено до сейф пакету №1003248, халат зеленого кольору зі слідами РБК та поміщено до сейф пакету №3483927, змив речовини бурого кольору який поміщено до паперового конверту, зрізи нігтів рук з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 поміщено до паперового конверту, мобільний телефон марки «Нокіа» фіолетового кольору.
- жіночі штани чорного кольору поміщено до поліетиленового пакету.
-наволочка з слідами РБК поміщена до сейф пакету №7067210, виріз з одіяла з просякнутою рідиною поміщено до паперового конверта.
- штани чорного кольору, куртку світло голубого кольору, кофту зеленого кольору які упаковано у сейф пакет №INZ4004244, з метою збереження речових доказів.
В решті клопотання відмовити.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1