Провадження № 1-кс/127/5043/20
У Х В А Л А
Іменем України
27 травня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 25.05.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що До Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області із заявою звернувся ОСОБА_5 , в якій просить прийняти міри до малознайомого чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , який 07.05.2020 року приблизно о 23:00 год., перебуваючи біля буд. № 50 по просп. Космонавтів в м. Вінниці, шахрайським шляхом, заволодів його мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi 8 A», вартістю 2999 грн., завдавши останньому матеріальної шкоди на вищевказану суму.

За даним фактом 08.05.2020 Вишенським ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області розпочато досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000481, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

24.05.2020 потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8 A», IMEI 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 та повідомив, що даний телефон після незаконного заволодіння в останнього був йому повернутий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У зв`язку з виявленням вищевказаних речей, є достатні підстави вважати, що вони відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України є використаним як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Вказані річ має істотне значення для кримінального провадження, оскільки може бути використана під час проведення слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.
Арешт вказаного мобільного телефону, необхідний для попередження зміни чи знищення його властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ним значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.
Враховуючи викладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке визнано речовими доказами, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 27.05.2020 слідчий ОСОБА_8 , який входить до групи слідчих по даному кримінальному проваджені, звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник вилученого майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_8 від 27.05.2020, про дату, час та місце розгляду клопотання власник майна повідомлявся слідчим належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини першої статті 170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів справи вбачається, що Вишенським ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000481 від 08.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Так, до Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області із заявою звернувся ОСОБА_5 , в якій просить прийняти міри до малознайомого чоловіка на ім`я ОСОБА_6 , який 07.05.2020 року приблизно о 23:00 год., перебуваючи біля буд. № 50 по просп. Космонавтів в м. Вінниці, шахрайським шляхом, заволодів його мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi 8 A», вартістю 2999 грн., завдавши останньому матеріальної шкоди на вищевказану суму.
24.05.2020 потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8 A», IMEI 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 та повідомив, що даний телефон після незаконного заволодіння в останнього був йому повернутий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 24.05.2020.
Постановою слідчого від 24.05.2020 мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8 A», IMEI 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та передано на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.
Що стосується передачі телефону на відповідальне збергінання ОСОБА_5 , то вказане питання уже вирішено слідчим постановою від 24.05.2020, а тому у суду відсутні підстави для вирішення такої вимоги.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 8 A», IMEI 1: НОМЕР_1 , 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого СВ Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати слідчого СВ Вишенського відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя