Справа № 461/2910/20
Провадження № 1-кс/461/3452/20
УХВАЛА

27.05.2020 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дрогобич, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000225 від 01.04.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.

Слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_7 , за погодженням прокурора прокуратури Львівської області, звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження ОСОБА_4 строку дії раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що ризики, які мали місце при обранні підозрюваному запобіжного заходу не зменшились, у разі закінчення строку тримання під вартою підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, що свідчить про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної поведінки підозрюваного. При цьому, зважаючи на те, що у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, не виявляється можливим завершити досудове розслідування в межах строку дії попередньої ухвали. Також, враховуючи наслідки інкримінованого злочину, просить не визначити підозрюваному розмір застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з підстав, наведених у ньому.

Підозрюваний та його захисники клопотання заперечили з мотивів необґрунтованості.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, приходжу до наступного висновку.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Органом досудового розслідування дії підозрюваного кваліфікуються за ч. 3 ст. 286 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 03.04.2020 року щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без альтернативи внесення застави.

При вирішенні питання про продовження строків тримання під вартою враховую вимоги статей 177, 178, 197, 199 КПК України, статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.

Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується протоколом огляду місця події від 01.04.2020 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

Таким чином, на даній стадії слідчим та прокурором наведено належні доводи того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні правопорушення, яке йому інкримінується.

Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, ступінь соціальних зв`язків, характер інкримінованого злочину, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, приходжу до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характер вчинення злочину, в якому він підозрюється, відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження та мають місце на даний час.

При цьому, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю, що доводи є обґрунтованими, оскільки заявлені у клопотанні ризики не зменшилися та продовжують мати місце.

Оцінюючи матеріали клопотання, доводи учасників процесу та обставини справи в їх сукупності, беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, приходжу до висновку, що ризики, враховані при обранні запобіжного заходу не зменшились, а відтак необхідним є продовження дії раніше обраного запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, у зв`язку із чим немає підстав для застосування більш м`яких (альтернативних) запобіжних заходів. При цьому, надані слідчому судді документи які позитивно характеризують підозрюваного приймаються до уваги, однак не спростовують обґрунтованості підозри та наявність наведених ризиків.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, а також те, що інкримінований ОСОБА_4 злочин, спричинив загибель трьох людей, вважаю за можливе не визначити підозрюваному розмір застави.

Крім того, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Положення абз. 10 п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зобов`язують прокурора/слідчого за погодженням із прокурором під час досудового розслідування та під час судового розгляду подавати клопотання про продовження строку тримання під вартою не пізніше ніж за десять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Наведені положення слідчим та прокурором не дотримані, що свідчить про ігнорування норм чинного законодавства в процесі здійснення досудового розслідування в частині своєчасного виконання процесуальних дій.

Водночас, дане порушення не спростовує необхідності продовження дії запобіжного заходу, відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 183, 197, 199 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Продовжити щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали до 26 липня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1