ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1549/20
провадження № 1-кс/753/578/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" січня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шарівка Олександрівського району Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, студента 2-го курсу Кіровоградського механіко-технологічного університету (зі слів), неодруженого, державні нагороди та пільги відсутні, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, що має інвалідність третьої групи (зі слів), зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів), який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, а також, усну заяву ОСОБА_5 , подану з підстав, передбачених ч.6 ст. 206 КПК України,-
В С Т А Н О В И В:
До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке обгрунтоване наступними обставинами. Слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000449 від 22.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час та місці ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_5 розробили спільний план з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у сховище, з метою незаконного збагачення. При цьому останні, заздалегідь підготували ключі для підбору та відчинення замків камер схову.
Реалізуючи свій злочинний умисел, 21.01.2020 близько 19 год. 20 хв. ОСОБА_7 разом з ОСОБА_5 приїхали на автомобілі марки «Audi A6», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 до спортивного клубу «Спортлайф», за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 19-Б, з метою підшукування камер схову для вчинення крадіжки чужого майна.
Того ж дня, приблизно о 19 год. 30 хв. перебуваючи за вищевказаною адресою, ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_5 розподіливши між собою злочинні ролі, які полягали в тому, що ОСОБА_5 відповідно до відведеної йому ролі, прямує до приміщення спортивного клубу «Спортлайф» та під виглядом клієнта шляхом підбору ключа відчиняє замки ячейки клієнтів, які відвідують вказаний заклад, з метою викрадення чужого майна. В свою чергу, ОСОБА_7 в цей час згідно розподілених ролей, перебуває в автомобілі марки «Audi A6», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , спостерігає за прилеглою до місця вчинення злочину територією, з метою попередження та швидкого зникнення з місця вчинення ними злочину.
В подальшому, ОСОБА_5 , згідно розподілених ролей, перебуваючи у приміщенні спортивного клубу «Спорт лайф», за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 19-Б, підійшов до камер схову та непомітно для інших осіб, підібрав раніше підготовлений спільно з ОСОБА_7 ключ, який зовні схожий на ключі від камери схову речей клієнтів спортклубу (ячейки) №64, який розташований в приміщенні спортклубу, відчинив замок, проник до сховища, звідки таємно викрав належну ОСОБА_9 сумку чорного кольору, яка матеріальної цінності не становить, в якій знаходилися речі, зокрема:
Ноутбук марки «HP 250 G7 8MJ05EA, вартістю 8695,80 гривень (без ПДВ);
Годинник марки «Breguet» 5827 BR 125ZU, вартістю 617 760,00 гривень;
Золоті запонки марки «Z-Breguet», 585 проби, вагою 21,53 гр., вартістю 73200 гривень;
Мобільний телефон марки iPhone 6 64 Gb, сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_2 , вартістю 5000 гривень, із сім карткою НОМЕР_3 ;
Гаманець шкіряний марки «Dupont», варістю 25000 гривень, всередині якого знаходилась банківські картки банку «Приватбанк» НОМЕР_4 , «Альфабанк» НОМЕР_5 ;
Грошові кошти в сумі 24000 гривень;
Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль Infiniti, н.з. НОМЕР_6 ;
Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль Infiniti, н.з. НОМЕР_7 ;
Посвідчення водія на ім`я ОСОБА_9 ;
Пульт від сигналізації автомобіля, два комплекти ключів від автомобілів Infiniti;
Пневматичний пістолет ФОРТ 12Р НОМЕР_8 , вартістю 15500 гривень;
Дозвіл на зброю на ім`я ОСОБА_9 ;
Три комплекти ключів, два з яких від квартир, один від сейфу.
Після чого, ОСОБА_5 швидко направився до виходу з спортивного клубу в автомобіль «Audi A6», чорного кольору, н.з. НОМЕР_1 , де його очікував ОСОБА_7 .
В подальшому, останні з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_9 матеріальний збиток на загальну суму 764 155,80 гривень, що являється особливо великим розміром.
У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шарівка Олександрівського району Кіровоградської області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, студента 2-го курсу Кіровоградського механіко-технологічного університету (зі слів), неодруженого, державні нагороди та пільги відсутні, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, що має інвалідність третьої групи (зі слів), зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів).
22.01.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
23.01.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, тобто у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у cховище, в особливо великих розмірах.
У судовому засіданні прокурор вказане клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність ризиків та враховуючи особу підозрюваного просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши надані з клопотанням матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.
Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.
У відповідності з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколами прийняття заяв про вчинення злочину, протоколом допиту потерпілого, протоколом огляду відеозапису, протоколом проведення слідчого експерименту, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Практикою ЄСПЛ в рішеннях «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України» напрацьовані стандарти розуміння поняття «обґрунтована підозра», що передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).
Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).
Відсутність роботи не дає підстав вважати, що особа схильна до повторного вчинення злочинів (Sulaoja проти Естонії, § 64).
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, що свідчить про ймовірність застосування до підозрюваного реальної міри покарання, у разі доведення вини останнього. Відомості про наявність джерела доходу відсутні. Вбачається, що матеріальне становище ОСОБА_5 є незадовільним і злочин у якому підозрюється наразі, очевидно був вчинений саме у зв`язку з нестачею коштів, з метою власного збагачення.
Враховуючи наведене, у слідчого судді не має сумнівів, що ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення (п. п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України) мають надзвичайно високий ступень. Наявність у підозрюваному місця реєстрації та проживання у даному випадку не можуть вплинути на висновки слідчого судді.
Жодних фактів і обґрунтувань, які б свідчили про те, що підозрюваний може в будь-який спосіб впливати на потерпілого клопотання не містить, таких обставин не встановлено і в суді, а тому посилання слідчого на цей ризик є безпідставними.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави та домашнього арешту у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаних ризиків.
Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу виді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.
Разом з тим, слідчий суддя, керуючись положеннями ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , зокрема відсутність судимостей, майновий, сімейний стан підозрюваного та тяжкість злочину, знаходить підстави для визначення останньому розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 210 200 (двісті десять тисяч двісті) грн.
Таким чином, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 182-184, 193-197, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 18-45 год. 22.01.2020.
Ухвала слідчого судді діє 60 днів, тобто до 21.03.2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Визначити розмір застави у межах 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 210 200 (двісті десять тисяч двісті) грн. у національній грошовій одиниці, та надати можливість йому або іншій особі внести зазначену суму на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві), та надати документ, що підтверджує сплату слідчому, прокурору, суду.
У відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищезазначеної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокуратуру та суду за першою вимогою в залежності від стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні.
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з будь-якою особою визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом, не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом, здати паспорт для виїзду за кордон на зберігання до відповідних органів державної влади.
Доручити уповноваженій особі Київської місцевої прокуратури № 2 провести дослідження фактів, викладених в усній заяві ОСОБА_5 щодо застосування до нього психологічного та фізичного насильства під час затримання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено 28.01.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1