Номер справи 289/853/20
Номер провадження 1-кс/289/139/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2020 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської областi ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

заступника начальника СВ ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000240 від 03.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Заньки Радомишльського району Житомирської області, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Радомишльським РВ УМВС України в Житомирській області 02.04.2009, раніше судимого,

- 02.12.2011 Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 304 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки;

- 18.11.2015 Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185, 70 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

- 03.12.2015 Радомишльським районним судом Житомирської області за ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185, 70 КК України до 4 років позбавлення волі, в силу ч. 4 ст. 70 КК України частково приєднано до покарання, призначеного за вироком від 18.11.2015, і остаточно призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі; 16.01.2020 ухвалою Богунського районного суду м. Житомира на підставі ст. 81 КК України умовно-достроково звільнений на 8 місяців 4 дні;

- 24.02.2020 до Радомишльського районного суду Житомирської області направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.06.2020 до Радомишльського районного суду Житомирської області надійшло клопотання заступника начальника СВ Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , в якому зазначено, що останній підозрюється в тому, що 28.05.2020 близько 23 год. 00 хв. ОСОБА_5 незаконно проник до господарства, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_6 , де, шляхом пошкодження вікна, таємно проник до будинку, звідки викрав два мобільних телефони, телевізійну приставку «Т-2» та чоловічий одяг, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_6 матеріальної шкоди.

Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, ОСОБА_5 являється особою, яка раніше неодноразово судима та особою, яка притягується до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, маючи дані судимості не знятими і не погашеними у установленому законом порядку, під час умовно-дострокового звільнення, в черговий раз виявив умисел на вчинення нового злочину. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 проживає не за місцем реєстрації, а в м. Малині, що дає підстави вважати, що підозрюваний може ухилятись від органу досудового розслідування та суду.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, проживає в м. Малині Житомирської області, де працює неофіційно, зобов`язується з`являтись до слідчого та суду за першим викликом.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

СВ Радомишльським ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 04.06.2020 до ЄРДР за № 0000240 за ч. 3 ст. 185 КК України.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідно до врученої ОСОБА_5 04.06.2020 підозри за ч. 3 ст. 185 КК України, 28.05.2020 у вечірній час доби ОСОБА_5 перебував в с. Заньки Радомишльського району Житомирської області та, достовірно знаючи, що в господарстві, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , протягом невеликого проміжку часу господарі відсутні, у нього виник злочинний умисел, направлений на вчинення крадіжки зі зазначеного домоволодіння.

Цього ж дня, близько 23 год. 00 хв. ОСОБА_5 , реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на крадіжку чужого майна, усвідомлюючи суспільну небезпечність та протиправність своїх дій, керуючись корисливим мотивом, повторно, перебуваючи в подвір`ї господарства ОСОБА_6 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де шляхом пошкодження вікна, таємно проник в середину будинку звідки викрав:

- мобільний телефон марки «GSmart» моделі «Tuku T2 Blacck», вартістю 939 гривень;

- мобільний телефон марки «Nokia» моделі «1110», вартістю 252 гривень;

- цифровий ефірний приймач «DVB-T2» моделі «Strong» моделі «SRT-8501», вартістю 649 гривень;

- спортивний костюм, бренду «Nike», вартістю 450 гривень;

- спеціальний робочий одяг бренду «Weidmann», вартістю 300 гривень;

- спортивну куртку, бренду «Tommy Hilfiger», вартістю 550 гривень;

- спортивну сумку, вартістю 300 гривень,

які в подальшому виніс з господарства та розпорядився на власний розсуд.

Вчиненим діянням ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму 3440 гривень.
Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення у Кодексі передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ст.ст. 131, 176, 183 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого, як переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, переховування або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний причетний до цієї події.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Оцінюючи сукупність обставини, які визначені ст. 178 КПК України, слідчим суддею враховується: 1) вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України; 2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному (позбавлення волі на строк від трьох до шести років); 3) дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , його молодий вік та стан здоров`я, щодо якого відсутні відомості про тяжкі захворювання чи інвалідність; 4) репутацію підозрюваного, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, під час умовно-дострокового звільнення в черговий раз виявив умисел на вчинення злочину; 5) той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного джерела доходів, не має міцних соціальних зв`язків, що свідчить про те, що підозрюваний в будь-який момент може залишити місце проживання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тому що суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнані як менш небезпечні ніж покарання і процедура виконання покарання, крім того, він може незаконно впливати на потерпілого по кримінальному провадженню, скоїти інше кримінальне правопорушення, при цьому застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Таким чином, в судовому засіданні під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність в даному випадку на даний час застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, що дає підстави для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя враховує положення ст. 182 КПК України, а саме обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення під час умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, та останнє віднесено до категорії тяжких злочинів; підозрюваний офіційно не працевлаштований, на утриманні нікого не має, а тому слідчий суддя вважає за доцільне визначити заставу у межах 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст.176-178, 183, 194, 196, 205, 206 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 02.08.2020.

Одночасно визначити ОСОБА_5 розмір застави у межах 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 63060,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок отримувача UA0000277, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26278626, банк отримувача ГУ ДКСУ у Житомирській області, отримувач ТУ ДСА України в Житомирській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з постійного місця проживання, яке він зазначить слідчому, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання (перебування), роботи.

Попередити підозрюваного про наслідки невиконання таких обов`язків, якщо вони будуть на нього покладені.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1