Справа № 175/198/20
Провадження № 1-кс/175/81/20
У Х В А Л А
іменем України

04 лютого 2020 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду смт. Слобожанське клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження №0000088 від 21.01.2020 року за ч.1 ст.246 КК, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив, що 20.01.2020 року приблизно 15:57 годині до Дніпровського РВП ДВГІ ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: Дніпровський район, м. Підгородне, вул. Залізнична, встановлені особи здійснювали незаконну порубку дерев. (ЖЄО No 1035 віл 20.01.2020 року). 21.01.2020 відповідно до вимог ч. 1 та ч. 4 ст. 214 К1ТК України, відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000088, за попередньою правовою кваліфікацією по ч. 1 ст. 246 КК України.

20.01.2020 в ході проведення огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, м. Підгородне, вулиця Залізнична, було встановлено та вилучено: бензопилу марки Бел Мотор моделі БП - 5201 червоно-сірого кольору, котра була опечатана та направлена до Дніпровського РВП, а також спиляні дерева в кількості двох кубів, котрі були передані на відповідальне зберігання гр. ОСОБА_5 .

21.01.2020 року слідчим винесено відповідну постанову про визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий просить накласти арешт на вказане майно, з метою збереження речових доказів.

Прокурор ОСОБА_4 до початку судового засідання надав заяву про розгляд клопотання без його участі клопотання підтримав.

Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, що відповідає вимогам ч.4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання, а саме з витягу з ЄРДР, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 21.01.2020 р. за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, в рамках якого подається клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

25.01.2020 року слідчим за адресою Дніпропетровська область, Дніпровський район, м. Підгородне, пров.1-й Набережний, навпроти буд. 28 було вилучено майно: бензопилу «GOOD- LUCK» червоного кольору та тачку з порубаними дровами в кількості 20 шт.

Постановою від 21.01.2020 року вищевказане майно було визнано речовими доказами.

У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 т. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.

Так, метою накладення арешту на майно, є збереження речових доказів, а саме запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що вказане майно зберегло на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

Приймаючи до уваги правову підставу для арешту майна тобто необхідність збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на речові докази по даному кримінальному провадженню, з метою забезпечення їх збереження.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт по кримінальному провадженню №0000088 від 21.01.2020 року на:
-бензопилу марки Бел Мотор моделі БП - 5201 червоно-сірого кольору,

-спиляні дерева в кількості двох кубів, шляхом заборони будь-яким особам користуватися, володіти та розпоряджатися вказаним майном.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1