Справа № 466/2971/20
У Х В А Л А

24 квітня 2020 року Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Львова ОСОБА_1 розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 поданого в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановив:

24.04.2020 року до слідчого судді поступило клопотання представника ОСОБА_2 поданого в інтересах ОСОБА_3 , у якому він просить зняти арешт та повернути автомобіль марки "Opel Vectra" синього кольору з державними номерними знаками НОМЕР_1 із нечітким серійним номером кузова; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на автомобіль марки "Opel Vectra" синього кольору з державними номерними знаками НОМЕР_1 , виданого на ім`я ОСОБА_4 із серійним номером кузова НОМЕР_3 : два ключі від автомобіля із металевим брелком у формі значка автомобіля «Опель»; поліс № АО/6290016 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, виданим на ім`я ОСОБА_5 .

Оглянувши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Проте представник ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, де в шапці зазначає про скасування арешту майна, а в прохальній частині просить зняти арешт та повернути майно, однак КПК така вимога не передбачена, при цьому не долучив до матеріалів клопотання документ, на підставі якого був накладений арешт на майно; процесуальний статус ОСОБА_3 ; не мотивував клопотання чому слід його задоволити.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст. 170-175 КПК України,

постановив:

Клопотання представника ОСОБА_2 поданого в інтересах ОСОБА_3 - повернути ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1