Справа №295/6528/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання, винесене слідчим Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винесене в кримінальному провадженні №0001328 та додані до клопотання матеріали,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У клопотанні вказано, що 17.03.2020 приблизно о 22 годині 00 хвилин, у ОСОБА_5 , який проходив по Подільському мосту, що по вул. Троянівській в м. Житомирі, виник раптовий злочинний умисел, направлений на повторне відкрите викрадення будь-якого чужого майна, поєднаного із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я раніше незнайомого йому ОСОБА_7 , який також рухався вказаним мостом.

Реалізуючи свій злочинний умисел, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_5 , в цей же день, час , місці та за вказаних обставин, підійшов до ОСОБА_7 ззаду, та рукою наніс йому один удар у ділянку голови, після чого між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розпочалась штовханина, в ході якої останній впав на землю. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , наніс ще один удар рукою та один удар ногою у ділянку голови ОСОБА_7 , таким чином подолавши його волю до опору.

Після чого, ОСОБА_5 , повторно відкрито викрав належний ОСОБА_7 мобільний телефон торгівельної марки «Samsung», моделі SM-A205FN/BS А20, вартістю 3887 гривень 29 копійок у чохлі чорного кольору, торгівельної марки «Gelius», вартістю 172 гривні 67 копійок, який лежав поруч із ОСОБА_7 на землі.

В подальшому, ОСОБА_5 , утримуючи викрадене майно при собі з місця вчинення злочину втік, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 4059 гривень 96 копійок.
Своїми умисними діями, що виразились у повторному відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному із насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України.

Мотивуючи заявлене клопотання слідчий вказала, що відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_8 від 04.03.2020 до ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 2 місяці з покладенням не залишати свого місця проживання, що за адресою АДРЕСА_1 у період часу з 22 год до 06 год. Однак останній проігнорував вказану ухвалу, та близько 22 год. повторно вчинив нове кримінальне правопорушення.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні слідчий, прокурор клопотання підтримали.
Підозрюваний у своїх поясненнях підвередив вчинення грабежу, при цьому, заперечив застосування насильства. Просив взяти до уваги його намір змінитись. Зауважив про відсутність намірів продовжувати злочинну діяльність, бажання улаштуватись на роботу. Зазначив, що жінка, з якою вони проживають спільно однією сім`єю, є вагітною.
Захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, вказала на вже застосований до підозрюваного запобіжний захід, зокрема домашній арешт, в межах іншого кримінального провадження. На думку захисника, саме в межах такого провадження слідчий або прокурор можуть поставити питання про зміну запобіжного заходу.
Також звертала увагу на характеризуючих даних особи, який став на шлях виправлення.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
За положеннями ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка грунтується на доданих до клопотання матеріалах: протоколі прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 18.03.2020 року, протоколі допиту потерпілого від 18.03.2020 року, протоколі пред`явлення особи для впізнання від 07.05.2020 року, протоколі допиту підозрюваного.
Також встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Вказаний висновок грунтується на з`ясованих в судовому засіданні обставинах з приводу характеризуючих даних особи, його соціальних зв`язках, а також на встановлених відомостях про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного в межах іншого кримінального провадження.
Так, підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення під час застосування щодо останнього нічного домашнього арешту. Зауваження захисника з приводу того, що період доби згідно ухвали слідчого судді визначено з 22-00 год., а кримінальне правопорушення вчинене близько 22-00 год., що, на думку останньої, не виявляє факт порушення вимог ухвали про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки враховується сама поведінка особи під час дії запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою. Слід звернути увагу, що слідчий не покладає в обгрунтування клопотання лише відсутність підозрюваного за місцем проживання в період доби, не обумовленою ухвалою слідчого судді, а вказує на вчинення кримінального правопорушення в період строку дії ухвали.
З приводу неможливості застосування іншого запобіжного заходу за умови існування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя вважає необхідним зазначити наступне.
Відповідно до п.9 ч.1 ст. 178 КПК Укураїни при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.
Порядок зміни запобіжного заходу, який визначає положеннями ст. 200 КПК України, зобов`язує слідчого суддю дослідити обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
Зміна запобіжного заходу за наслідком вчинення іншого кримінального правопорушення, обставини якого не досліджувались слідчим суддею на час первісного обрання запобіжного заходу, а особі не повідомлялось про підозру за ним, не може входити до обсягу повноважень слідчого судді в межах відповідного кримінального правопорушення.
З огляду на ту обставину, що особі повідомлено про підозру за іншим кримінальним провадженням, застосування запобіжного заходу, в тому числі тримання під вартою, відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України.
Вказане не є застосуванням декількох запобіжних заходів в межах одного провадження.
Як характеризуючи дані про особу слідчий суддя приймає відомості про те, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, останній раз 06.06.2018 Корольовським районним судом м. Житомира за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 190, ст. 70 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі.
Також, 28.02.2017 до Корольовського районного суду м. Житомира у кримінальному провадженні №0000320 направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 190 КК України та 25.03.2020 до Корольовського районного суду м. Житомира у кримінальному провадженні №0000773 направлено обвинувальний акт за ч. 2 ст. 186 КК України.
Вказані свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 пояснення з приводу суттєвих змін протягом останнього часу в розрізі ставлення підозрюваного до вчинених ним діянь, слідчий суддя вважає необхідним звернути увагу на їх очевидній суб`єктивності та некоректності в розрізі встановлених обставин.
Дійсні наміри зміни способу життя повинні пов`язуватись за умов відсутності передбаченого заходу покарання при визнанні підозрюваного винним у вчиненні кримінального правопорушення.
Крім того, в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 підтвердила, що притягувалась до кримінальної відповідальності.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення клопотання та не достатність інших запобіжних заходів для запобігання вищевказаним ризикам.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
З приводу зауважень прокурора про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без можливості визначення розміру застави, оскільки злочин пов`язаний із застосуванням насильства, слідчий суддя звертає увагу, що згідно з ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя лише має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
З огляду на характер вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків вважає необхідним визначити суму застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42 040,00 грн.

Керуючись вимогами ст. ст. 176-178, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Датою завершення дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 31.07.2020 року.

Одночасно визначити ОСОБА_5 розмір застави у виді двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 42 040 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у строк дії ухвали на спеціальний рахунок територіального управління ДСА.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави вважати з моменту його звільнення з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Термін дій покладених на підозрюваного судом обов`язків у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення його з-під варти.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту відбудеться 05.06.2020 року о 12-00 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1