УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 , про арешт майна,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому відсутнє прохальна частина клопотання

Обґрунтування клопотання:

У провадженні СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003237 від 14.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Під час допиту потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надала наступні покази, що 12.12.2019 вона перебувала на своєму робочому місці, розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Ладичука, 148. У цей час вона розмовляла зі своєю донькою по мобільному телефону, в ході розмови вона у неї запитала, чи надійшли їй грошові кошти на банківську картку «Приват банк» в сумі 4000 гривень. На що потерпіла ОСОБА_4 відповіла, що зараз подиветься через «Приват 24», так як смс-повідомлення не надходило. Може доповнити, що грошові кошти мали надійти від продажу випускної сукні, яке здійснювала донька на сайті «ОЛХ». Після закінчення розмови, потерпіла ОСОБА_4 зайшла до «Приват 24», надходжень грошових коштів у сумі 4000 гривень, вона не побачила, та у зв`язку з тим, що вже зайшла на сайт, вирішила здійснити свої необхідні платежі. Так, вона здійснила один платіж безперешкодно та коли вже збиралась здійснити другий платіж в сумі 2000 гривень, їй на мобільний телефон надійшов телефонний дзвінок з номеру НОМЕР_1 . На даний телефонний дзвінок вона відповіла і почула чоловічий голос, який представився оператором центрального офісу «Приват банк», як ОСОБА_5 . Після чого оператор у неї запитав, очікує вона будь-яку транзакцію, на що остання відповіла, що так, у зв`язку з тим, що очікувала перерахування грошових коштів за покупку сукні. Далі, оператор їй повідомив, що дана операція незаконна, так як грошові кошти будуть перераховуватися з корпоративного рахунку за що передбачена кримінальна відповідальність. Також він їй повідомив, що платіж, який вона зараз намагаюся зробити у останньої не вийде і коли почала підтверджувати оплату, платіж було відхилено. Після чого, оператор запитав у потерпілої ОСОБА_4 пароль від «Приват 24», перед цим назвавши її логін, на що вона назвала свій пароль. Далі оператор їй повідомив, що зараз зробить декілька операції, щоб не заблокували її карту, після якого всі кошти повернуться. Так перебуваючи на сайті «Приват 24», оператор почав розповідати потерпілій ОСОБА_4 , куди необхідно зайти і що необхідно натискати. Під час здійснення нею операцій, оператор продиктував номер банківської карти, який вона не запам`ятала та називав суму 14 800 гривень, яку необхідно на неї перерахувати. Після чого, коли вона перерахувала дану суму, оператор їй сказав, що у зв`язку з тим, що подальші перерахування не проходять, то необхідно піти до найближчого банкомату, зняти необхідні суми, які необхідно буде перерахувати через термінал. Остання пішла в найближчий банкомат, який розташований за адресою: м Херсон, вул. І. Кулика, 114 Ж, де зробила три зняття суми грошових коштів. Весь цей час, оператор знаходився з нею на зв`язку, але вже на прихованому номері, пояснивши це тим, що він є корпоративним. Після того, як вона зняла грошові кошти, підійшла до терміналу, який розташований поблизу, оператор продиктував номер мобільного телефону, який потерпіла ОСОБА_4 повністю не запам`ятала, він починався НОМЕР_2 , на який йому надходив дзвінок, та він диктував їй останні 3 (три) цифри. Далі він їй диктував номер банківської карти, який вона вводила і таким чином, здійснила перерахування грошових коштів в загальній сумі 23 546 гривень. Всі ці перерахування вона здійснювала з кредитної картки Універсальна «Приват банк» № НОМЕР_3 .

Після здійснення даних операцій, оператор запитав у потерпілої ОСОБА_4 , чи користуюся вона ще будь-якими банківськими картами, на що остання відповіла що користуюся карткою «А-Банк», на що оператор запитав, чи зареєстрована вона в особистому кабінеті, на що остання відповіла, що так . на отриману відповіді, оператор їй повідомив, що логін та пароль у неї той же самий. Далі оператор повідомив потерпілій, що карта «А-Банк» - це гілка «Приват банку» та поки остання може йти додому, тільки не клала слухавку. Прийшовши додому, оператор сказав потерпілій ОСОБА_4 зайти на сайт «А-Банк», щоб вона знайшла інтернет ліміт та сказав, щоб ввела 100000 гривень. Після чого, оператор сказав, що через 20 хвилин він з нею зв`яжеться. По закінченню розмови, потерпіла ОСОБА_4 побачила на телефоні смс-повідомлення про зняття 39 931,99 гривень з її картки «А-Банк» № НОМЕР_4 , на якій був збільшений ліміт з 20 000 гривень на 40000 гривень.

Крім того, під час додаткового допиту потерпілої ОСОБА_4 , було встановлено, що останньою було отримано виписку з «Приватбанку» за 12.12.2019, згідно якої вбачається, що операції з її рахунком за банківською карткою № НОМЕР_3 , проводились операції, а саме перераховані грошові кошти в сумі 14 800 гривень на картку «ПриватБанку», одержувач - ОСОБА_6 . Для отримання більш детальних даних щодо цього переказу нею було здійснено вхід до особистого кабінету «Приват24» та переглянутий архів операцій по рахунку за 12.12.2019, з якого вбачається три успішні операції, одна з яких проводилась нею особисто, а інші дві за координуванням невстановленої особи, під час спілкування за номером телефону НОМЕР_1 та яка представилась, як оператор центрального офісу «ПриватБанку» ОСОБА_5 .

При перегляді наданої потерпілою ОСОБА_4 інформації встановлено, що грошові кошти у сумі 14 800 грн., були перераховані на банківську картку «Приват Банк» № НОМЕР_5 , користувачем якої зазначений ОСОБА_6 , а також грошові кошти у сумі 14 000 грн. були перераховані на банківську картку «Ощадбанк» № НОМЕР_6 користувачем якої також є ОСОБА_6 .

Відповідно до обставин кримінального провадження заволодіння коштами та подальше їх приховування відбулось шляхом перерахування коштів, тобто банківський рахунок, який закріплений за банківською карткою АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_5 є знаряддями вчинення злочину. Водночас зволікання у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до втрати речових доказів (грошей) та неможливості їх повернення потерпілому. З метою запобігання спробам подальшого перерахування коштів на інші рахунки, перешкоджання зняття грошових коштів виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на рахунки, до моменту встановлення їх власників та фактичних користувачів, у зв`язку із неможливістю отримання вказаної інформації без проведення тимчасових доступів до інформації, що перебуває у володінні банківських установ.

У даний час, з метою запобігання можливості зняття грошових коштів з банківської картки чи переведення наявних на ній коштів на інші рахунки, виникає об`єктивна необхідність накладення арешту на банківський рахунок, який кореспондується з банківською карткою АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_5 .

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави і мету відповідно до положень стаття 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні слідчий відсутнє прохальна частина. З клопотання вбачається, що слідчому необхідно надати дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів та накласти арешт на майно. Однак згідно КПК України, це є два різних заходів забезпечення кримінального провадження. Тимчасовий доступ до речей і документів. Регламентовано ст.ст. 159-166 КПК України, які визначають його особливості. Також, ще одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який регулюється ст.ст. 170-175 КПК України.

Однак, також виходячи з того, що слідчим не зазначено до чого саме надати дозвіл, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КК України, і відповідно до ч.3 ст.172КПК України підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а :

Клопотання повернути слідчому.

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаного клопотання для усунення наявних у ньому недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1