печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6462/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000457 від 23.04.2019,

ВСТАНОВИВ:
Захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва з клопотанням в порядку ч. 1 ст. 201 КПК України, в якому просить скасувати додаткові обов`язків, покладених ухвалою Київського апеляційного суду від 28.11.2019 на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після внесення застави у кримінальному провадженні № 0000457.

У судове засідання захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомлено, заяви або клопотання не подано.

Прокурор у кримінальному провадженні № 0000457 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення, повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомлено, заяви або клопотання не подано.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність захисника, підозрюваного та прокурора. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26, 201 КПК України.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що ТУ ДБР, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000457, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 426 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.01.2019 клопотання органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_3 задоволено.

Ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Печерського районного суду м. Києва та постановлено нову ухвалу, якою застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та зменшено розмір застави, після внесення якої на підозрюваного було покладено обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.5 ст.201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

Також, вказаними нормами законодавцем регламентовано порядок розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу із врахуванням правил передбачених для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою кримінального провадження. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, з метою доведення обставин, на які заявник вказує в клопотанні.

Так, ч. 1 ст. 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

З викладеного вбачається, що особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого ним клопотання, захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 , не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Під час судового розгляду слідчим суддею не встановлено обставин, які не були враховані під час постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_3 та поряд із цим, захистом не надано слідчому судді даних та не наведено доводів щодо зміни обставин підозри, доказів в спростування підозри, а також щодо зменшення чи невілювання існуючих в провадженні ризиків та не наведено обґрунтованих доводів щодо наявності інших обставин, які тягнуть за собою скасування додаткових обов`язків.

У зв`язку з викладеним вважаю відсутніми підстави для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки в силу змагальності сторін кримінального провадження захистом не спростовано тверджень органу досудового розслідування і прокурора, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти існуючим в провадженні ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 135, 136, 177, 178, 193, 194, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000457 від 23.04.2019 залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1