Справа № 527/892/20
провадження № 1-кс/527/339/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2020 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000328 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 26 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

27 травня 2020 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000328 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 26 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

У своєму клопотанні слідчий зазначив, що 26 травня 2020 року, в період часу з 8:30 до 09:00 год., невідома особа, шляхом вільного доступу та демонтажу в с. Великі Кринки, Глобинського району, вул. Богдана Хмельницького, таємно викрала 110 метрів телефонного дроту ТПП 30*2*0.4 та 50.м. ТПП 20*2*0,32, чим завдала майнову шкоду ПАТ "Укртелеком".

26.05.2020 старшим слідчим Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000328. Попередня правова кваліфікація ст. 185 ч.1 КК України.

26 травня 2020 року в ході огляду, який проводився біля адміністративної будівлі Глобинського відділу поліції, за адресою: м. Глобине, Полтавської області, вул. Центральна, 189, у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , було вилучено автомобіль ВАЗ 2121 бежевого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 1979 року випуску, шасі НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 належить ОСОБА_6 , жительці АДРЕСА_2 . Під час огляду у вказаному автомобілі в багажному відділі виявлено через заднє скло задньої дверці, плоскогубці із ручками червоного кольору, жмут мідної проволоки із різнокольоровою ізоляцією та фрагмент полімерної ізоляції чорного кольору із телефонного дроту. В ході огляду присутній ОСОБА_5 повідомив, що вказаним автомобілем він 26.05.2020 перебував спільно із ОСОБА_7 на території лікарні в с. Великі Кринки Глобинського району. Також в ході огляду у ОСОБА_8 вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 .

26.05.2020 автомобіль ВАЗ 2121 бежевого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 1979 року випуску, шасі НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 визнано речовим доказом по кримінальному провадженні.

Слідчий зазначає, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль ВАЗ 2121 бежевого кольору, д.н.з, НОМЕР_1 , 1979 року випуску, шасі НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , є предметами зазначеного злочину, містять в собі знаряддя злочину.

У судове засідання слідчий не з`явився, направив до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував з підстав та обставин, викладених в ньому.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучений під час огляду 26 травня 2020 року автомобіль ВАЗ 2121 бежевого кольору, д.н.з, НОМЕР_1 , 1979 року випуску, шасі НОМЕР_2 , відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речового доказу у кримінальному провадженні та може підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України. Разом з тим, слідчим в своєму клопотанні не зазначено обґрунтованих підстав, які свідчать про необхідність накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, тому клопотання слідчого підлягає задоволенню, проте частково.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000328 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 26 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити частково .

Накласти арешт на майно, вилучене 26,05.2020 а саме; автомобіль ВАЗ 2121 бежевого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 1979 року випуску, шасі НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 належить ОСОБА_6 , жительці АДРЕСА_2 та перебуває у володінні ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , шляхом заборони, користування та відчуження власнику чи іншим особам, із залишенням на майданчику Глобииського відділу поліції за адресою: м. Глобине, Полтавської області, вул. Центральна, 189.

В іншій частині вимог клопотання відмовити.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1