Справа №639/1765/20
Провадження №1-кс/639/848/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000460 від 17.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, в якому він просить накласти арешт на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який в 565/4000 частинах належить ОСОБА_4 .

Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Проте, з клопотання слідчого про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку.
Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, слідчим не зазначено в клопотанні місце мешкання та контактні дані власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Розглядаючи клопотання слідчого або прокурора, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, зокрема із порушенням строків звернення, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Слідчий суддя за таких обставин приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.
При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна прокурору необхідно усунути вказані недоліки, та навести необхідне обґрунтування такого арешту.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.
Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000460 від 17.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України повернути прокурору, встановити строк у 72 години для усунення недоліків клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1