УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_2 подала до Вінницького міського суду Вінницької області клопотання про скасування арешту майна.

Клопотання мотивовано тим, що Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду від 22.10.2019 у справі №127/28785/19 задоволення клопотання слідчого Вінницького районного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 (надалі - Слідчий) та накладено арешт на посвідчення водія на ім`я ОСОБА_3 , серії НОМЕР_1 , видане 15.03.2007 РЕП УДАІ м. Житомир (надалі - Посвідчення).

Копія ухвали слідчого судді на адресу власника майна не надходила. Відомості отримані із Єдиного державного реєстру судових рішень.

19.10.2019 о 10 год. 10 хв. в смт. Стрижавка Вінницького району Слідчим складено протокол огляду місця події, згідно якого у гр. ОСОБА_3 вилучено Посвідчення.

Підставою вилучення Посвідчення зі слів Слідчого є відсутність відомостей щодо водія ОСОБА_3 в базі даних як особи, яка отримувала Посвідчення та те, що Посвідчення зареєстроване за іншою особою під прізвищем ОСОБА_5 . Слідчий вважав, що Посвідчення водія мають ознаки підробки згідно рапорту співробітників УПП м. Вінниця.

Іншої інформації Слідчий не надав. Також, копію Протоколу огляду місця події від 19.10.2019 гр. ОСОБА_3 не вручено, лише надано можливість зробити фотокопію. Після спілкування зі Слідчим, останній не повідомив чи внесено відомості до СРДР та не надав гр. ОСОБА_3 відповідний витяг.

Згідно довідки ТСЦ № 1841 РСЦ в Житомирській області від 23.10.2019 за №1849, згідно архівних даних та бази даних НАІС гр. ОСОБА_3 дійсно видане посвідчення водія серії НОМЕР_1 у ВРЕР ДАІ з обслуговування м. Житомир 15.03.2007 категорії «В».

Під час спілкування з працівниками ТСЦ № 1841 стало відомо, що такий випадок непоодинокий і така ситуація виникла через некомпетентність працівників ДАІ при видачі посвідчень водія та як наслідок, не внесення відомостей до відповідної інформаційної бази.

31.10.2019 на адресу Вінницького РВ Вінницького ВП надіслано адвокатський запит із проханням надати витяг з СРДР та інформацію про досудове розслідування кримінального правопорушення в частині вчинення слідчим процесуальних дій відносно мана ОСОБА_3 (Посвідчення). Запит отримано 04.11.2019, однак відповідь на нього не надана, чим порушено 5-ти денний строк надання відповіді на адвокатський запит.

За наявною інформацією, жодних процесуальних дій із Посвідченням Слідчий не вчиняє. ТСЦ № 1841 підтвердив, що ОСОБА_3 дійсно отримував зазначене Посвідчення.

Відтак, потреба в арешті майна (Посвідчення) відпала, подальшої необхідності зберігання Посвідчення у Слідчого - не має.

Варто зауважити, що гр. ОСОБА_3 володіє власним автомобілем (Свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_2 ), під час керування яким був зупинений співробітниками УПП.

ОСОБА_3 працює адвокатом та використовує власний автомобіль під час здійснення своєї адвокатської діяльності як в Житомирській області, так і за її межами.

На даний час у зв`язку із відсутністю Посвідчення гр. ОСОБА_3 позбавлений можливості керувати належним йому транспортним засобом та використовувати його як в особистих цілях так і в цілях здійснення професійної діяльності.

Окрім того, вилучення Посвідчення та накладення на нього арешту призвело до скасування сімейної подорожі до Республіки Польща на початку листопада цього року. Під загрозою скасування є подорож, запланована наприкінці грудня 2019.

Згідно ч. 1 ст. 7 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК України), зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права (п. 1); законність (п. 2); недоторканність права власності (п. 9); доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень (п. 14); змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (п. 15).

Частиною 1 ст. 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 16 КПК України встановлено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Згідно ч. 1, 3 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до ч.ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами Їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом. Представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути, зокрема, особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, користується процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інтереси якої він представляє. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, та його представник зобов`язані, зокрема, прибувати за викликом до прокурора, суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття, завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Власник Посвідчення ОСОБА_3 не був присутнім при розгляді питання про арешт майна. Вважаю, що в даному клопотанні про скасування арешту доведено та обґрунтовано, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Враховуючи все вищенаведене, захисник просив її клопотання задовольнити.

В судові засідання адвокат ОСОБА_2 неодноразово не з`являлася, про день, час та місце розгляду клопотання була повідомлена завчасно та належним чином.

Слідчий в судові засідання неодноразово не з`являвся, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З огляду на те, що адвокат ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, в судовому засіданні не довела обставин необхідності скасування арешту майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 слід відмовити.

А також, в матеріалах справи міститься постанова прокурора Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_6 від 13.12.2019, з якої вбачається, що накладений арешт ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 22.10.2019, скасовано.

Крім того, слідчий суддя вважає, що неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту майна, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та не доведення згаданих обставин, що оцінюється як підстава для відмови у задоволенні такого клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст. 172, 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 яка діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя