ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3343/20
провадження № 1-кс/753/985/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" лютого 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого

кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001056 від 15.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві у м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 (далі по тексту ОСОБА_4 , підозрюваний).
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розслідується кримінальне провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001056 від 15.02.2020, за ознаками злочину, передбачених ч. 2ст. 186 КК України.
Слідчий вказує, що 15.02.2019 приблизно о 18 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Ревуцького, 14-а, помітив раніше невідомого ОСОБА_6 . Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_6 та наніс декілька ударів кулаком у обличчя та по тулубу, що спричинило короткотривалу втрату орієнтиру, внаслідок чого останній впав на асфальт. Після чого, ОСОБА_4 скориставшись безпорадним станом ОСОБА_6 , шляхом ривка, відкрито викрав наступне майно:

- золотий ланцюжок вартістю 9000 гривень;

- золотий хрестик вартістю 4000 гривень;

- перстень золотий вартістю 8000 гривень;

- годинник марки «Citizen Eco-Drive», вартістю 5000 гривень, крім цього заволодів шкіряною сумкою чорного кольору, вартістю 2000 гривень, в якій перебували наступні речі:

- мобільний телефон марки iPhone 5S, чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , вартістю 4000 гривень;

- паспорт громадянина України ОСОБА_6 ;

- ламіноване посвідчення з надписом «Преса» ОСОБА_6 ;

- шкіряний гаманець чорного кольору, вартістю 500 гривень, в якому було посвідчення учасника бойових дій ОСОБА_6 , п`ять банківських карток, різні дисконтні картки, грошові кошти в сумі 1000 гривень, 100 доларів США (згідно курсу НБУ станом на 15.02.2020 становить 2447 гривень);

- мобільний телефон марки Sony Xperia XZ1 Compact black, чорного кольору, вартістю 8000 гривень, з сім картою НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки iPhone XS, чорного кольору у чохлі, вартістю 30800 гривень, з сім картою НОМЕР_3 ; чим завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 74747 гривень.

Після чого, ОСОБА_4 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, утримуючи при собі викрадене за вищевказаних обставин майно з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні відкритого викраденні чужого майна (грабіж), з застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

19.02.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Необхідність застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор в судовому засіданні обґрунтував наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме вказував, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, враховуючи те, що останній знає про тяжкість вчиненого злочину, а також являється раніше судимим чоловіком за майновий злочин; незаконно впливати на свідків потерпілого. Зазначивши, що відносно нього вирок суду від 05.05.2014 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та вирок суду від 11.08.2014 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених, просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний в судовому засіданні просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази та обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підозра у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, долученими до клопотання, які дають підстави вважати, що на цьому етапі досудового розслідування ця підозра є обґрунтованою.
Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю наступних ризиків: можливістьпереховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Про наявність ризиків, передбачених у п.1, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, свідчать відомості про особу підозрюваного, який офіційно не працює, а також обставини та спосіб вчинення кримінального правопорушення, ступінь тяжкості злочину, який відносяться до категорії тяжких злочинів, що дає підстави зробити обґрунтоване припущення, що підозрюваний може скоїти новий злочин або ухилитись від явки до слідчого та суду, тому вважаю за можливе застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
Жодних фактів і обґрунтувань, які б свідчили про те, що підозрюваний може в будь-який спосіб впливати на потерпілого і свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, клопотання не містить, таких обставин не встановлено і в суді, а тому посилання слідчого на ці ризики є безпідставними.
Враховуючи вищевикладене, суд з урахуванням сукупності встановлених обставин, а також характеру, конкретних обставин та високої суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину, його негативної репутації дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу (Georgieva проти Болгарії, §§ 15 і 30-31), також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого (підсудного) (Hristova проти Болгарії, § 111) та його платоспроможність (Toshev проти Болгарії, §§ 69-73). За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги суми збитку, що ставиться йому в провину (Mangouras проти Іспанії [ВП], §§ 81 та 92).

З врахуванням особи підозрюваного, його майнового стану та тяжкості вчиненого злочину в якості альтернативи тримання під вартою встановлюється застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в розмірі 42 040 грн.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та взяти його під варту в залі суду.
Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_4 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Дія ухвали закінчується 20 квітня 2020 р.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1