СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2272/20
ун. № 759/6747/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2020 року м. Київ
Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 ,про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001923 від 17.04.2020, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
27.04.2020 р. до слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене згідно протоколу обшуку приміщення квартири АДРЕСА_1 , від 24.04.2020 майно, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,а саме :

-мобільний телефон марки «Хуавей Нова 2», імеі НОМЕР_1 ;
-мобільний телефон марки «Самсунг Джей 7»;
-мобільний телефон марки «НТС М10»;
-предмет, схожий на ніж, який знаходиться у чохлі.
Обґрунтовуючи дане клопотання, слідчим зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 12.04.2020, приблизно о 17 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, групою осіб, спільно з невстановленими досудовим розслідуванням особами, біля нежитлового приміщення яке він використовує у своїй діяльності по АДРЕСА_2 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив хуліганство відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який, в свою чергу, здійснював журналістську діяльність, яке виразилось в заподіянні йому тілесних ушкоджень.

Так, 12.04.2020 приблизно о 16 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з невстановленими досудовим розслідуванням особами знаходився біля нежитлового приміщення яке він використовує у своїй діяльності по АДРЕСА_2 , де проводили своє дозвілля. В той час до вказаного нежитлового приміщення прибув ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою проведення журналістського розслідування, щодо дотримання карантинних заходів та подій, які мали місце напередодні, щодо хуліганських дій відносно невстановленої досудовим розслідуванням особи, зі сторони ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб. Знаходячись за вказаною адресою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відрекомендувавшись як журналіст ОСОБА_5 та інших невстановленим особам став задавати запитання, щодо їх поведінки яка мала місце напередодні. В свою чергу, дії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обурили ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та інших невстановленим досудовим розслідуванням осіб, у зв`язку з чим вони з хуліганських спонукань вирішили завадити йому проведення журналістського розслідування і подальшого висвітлення їх протиправної діяльності суспільству, чим вступили між собою у попередню злочинну змову.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на вчинення хуліганських дій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спільно з невстановленими досудовим розслідуванням особами, 12.04.2020 приблизно в 17 годин, продовжуючи знаходитись біля нежитлового приміщення яке він використовує у своїй діяльності по АДРЕСА_2 , незважаючи на неподалік перехожих громадян, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, а саме дерев`яної палиці вчинив хуліганство відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим заподіяв йому тілесні ушкодження у вигляді підшкірних гематом обличчя, підшкірних гематом спини, забій правого ліктя та правого плеча, висловлюючись при цьому в його адресу нецензурною лайкою та ображаючи його честь та гідність.

Крім цього, 19.04.2020, приблизно в 18 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, групою осіб, спільно з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , по АДРЕСА_3 , грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, повторно, вчинив хуліганство відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та інших невстановлених осіб, яке виразилось в заподіянні їм тілесних ушкоджень.

Так, 19.04.2020 приблизно в 18 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , знаходились по АДРЕСА_3 та перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння звернули увагу на раніше незнайомих осіб, які на той час за вказаною адресою проводили своє дозвілля, з якими вступили в словесний конфлікт. В ході конфлікту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вирішив вчинити хуліганські дії відносно вказаних осіб, незважаючи на громадський порядок та суспільство, з метою заподіяння їм тілесних ушкоджень, із застосуванням предметів, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, чим вступили між собою у попередню злочинну змову.

Продовжуючи свої злочинні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановленому досудовим розслідування місці взяв заздалегідь заготовлений та спеціально пристосований для нанесенні тілесних ушкоджень предмет зовні схожий на дерев`яну спортивну биту, а ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , предмет зовні схожий на пістолет, з метою подальшого використання їх під час вчинення хуліганських дій та разом з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 19.04.2020 приблизно о 18 годині 30 хвилин наблизились до групи осіб, серед яких знаходився ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та інші невстановлені особи.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на вчинення хуліганських дій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи спільно з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , продовжуючи знаходитись по АДРЕСА_3 , незважаючи на інших перехожих громадян, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, а саме дерев`яної спортивної бити повторно, вчинив хуліганство відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та інших не встановлених досудовим розслідуванням осіб, чим заподіяв їм тілесні ушкодження.

Крім цього, 19.04.2020, приблизно в 18 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння по АДРЕСА_3 , із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, умисно заподіяв ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння.

Так, 19.04.2020 приблизно в 18 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння по АДРЕСА_3 , в період вчинення хуліганських дій групою осіб, відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та інших не встановлених досудовим розслідуванням осіб, з використанням заздалегідь заготовленого та спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень предмету, схожого на спортивну дерев`яну биту, утримуючи вказаний предмет в руках, умисно, наніс один удар в область лівої частини голови ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , чим умисно заподіяв останньому тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння, у вигляді: відкритої черепно мозкової травми, забій головного мозку, перелому лівої скроневої кістки, після чого з місця вчинення злочину втік з знаряддям вчинення злочину.

23.04.2020 згідно ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_10 № 1-кс/759/2239/20, ун №. 759/6663/20, надано дозвіл слідчим СВ Святошинського УП ГУ НП у місті Києві, на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме за адресою: АДРЕСА_4 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, зібрання достатніх доказів для притягнення винних до кримінальної відповідальності, вилучення речових доказів, які самі по собі або у сукупності з іншими доказами матимуть суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні, відшукання та вилучення предметів, які використовувались як знаряддя та засоби вчинення даного кримінального правопорушення, інших речових доказів, які самі по собі або в їх сукупності матимуть значення для встановлення об`єктивної істини у даному кримінальному провадженні.
24.04.2020 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме за адресою: АДРЕСА_4 , під час якого виявлено та вилучено речі, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме :
- мобільний телефон марки «Хуавей Нова 2», імеі НОМЕР_1 ;
- мобільний телефон марки «Самсунг Джей 7»;
- мобільний телефон марки «НТС М10»
- предмет, схожий на ніж, який знаходиться у чохлі.
Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що речі та предмети, вилучені згідно протоколу обшуку приміщення квартири АДРЕСА_1 , від 24.04.2020, можуть мати суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

На підставі наведеного слідчий просив клопотання задовольнити.

У судове засідання слідчий та/або прокурор не з`явилися, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином. Слідчий подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, які не з`явилися, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно ч.1, ч. 2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та враховуючи, що майно не яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є речовими доказами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та з метою попередження пошкодження майна або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на майно шляхом накладення заборони на його користування, відчуження, та розпорядження, яке є співрозмірним обмеженням права власності, яке відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 ,про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001923 від 17.04.2020, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 121 КК України,- задовольнити. Накласти арешт на тимчасово вилучене згідно протоколу обшуку приміщення квартири АДРЕСА_1 , від 24.04.2020 майно, яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,а саме :

-мобільний телефон марки «Хуавей Нова 2», імеі НОМЕР_1 ;
-мобільний телефон марки «Самсунг Джей 7»;
-мобільний телефон марки «НТС М10»;
-предмет, схожий на ніж, який знаходиться у чохлі.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1