Справа № 180/1906/19
Провадження № 1-кп/0182/672/2020
У Х В А Л А
Іменем України

16.01.2020 року м. Нікополь

Нікопольський міскрайонний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі в режимі відео конференції кримінальне провадження відомості про вчинення якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2014 року за №0000149 стосовно ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307, ч.1 ст. 263 КК України,
з участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
22.10.2019 року в провадження судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07.10.2019 р. надійшло кримінальне провадження №0000149 за обвинуваченням ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 309, ч.2 ст.307, ч.1 ст. 263 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 17 січня 2020 року, включно.
Обвинувачений ОСОБА_3 в судове засідання не доставлений, від участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовився, заперечень щодо клопотання прокурора не надав.

Прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою на строк судового розгляду, але не більше 60 днів. При цьому прокурор посилався на те, що обвинувачений може продовжити вчиняти інші злочини і може переховуватися від суду, оскільки після оголошення підозри останній почав переховуватись від органів слідства, в зв`язку з чим 23.10.2014 р. його було оголошено у розшук. Також він може незаконно впливати на свідків, оскільки останні ще не допитані судом.
Захисник ОСОБА_5 просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою, зазначеною в обвинувальному акті, незважаючи на те, що йому невідомо хто проживає за вказаною адресою і хто є власником цього житла. Повідомив. що родичі чи інші особи з приводу можливості поручитися за поведінку обвинуваченого до нього не зверталися.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши наявні матеріали провадження, вважаю, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.
Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є не лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. Суд враховує такі ризики, як можливість ухилитися від суду та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення. Згідно висунутого обвинувачення, ОСОБА_3 вчинив тяжкий злочин та кілька злочинів середньої тяжкості, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів та з незаконним обігом зброї, в період іспитового строку. Прокурором доведено, що після оголошення йому підозри у скоєні вказаних злочинів, останній почав переховуватись від органів досудового розслідування, в зв`язку з чим 23.10.2014 року був оголошений у розшук. Як повідомив прокурор в судовому засідання ОСОБА_6 був затриманий під час оперативно-розшукових заходів в АДРЕСА_1 лише 23.09.2019 року. Таким чином очевидно, що ОСОБА_3 , який не має законного джерела прибутку, сталих родинних зв`язків, постійного місця проживання може вчинити інше кримінальне правопорушення а бо переховуватися від суду в подальшому.
Жодна особа не виявила бажання поручитися за його процесуальну поведінку чи взяти його на поруки. Крім того, ані захисником, ані прокурором не надано документів, які б вказували про наявність місця реєстрації обвинуваченого взагалі. Тому, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, що не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Ухвалою слідчого судді раніше визначено як альтернативний запобіжний захід заставу, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає на даний час 168160 гривень, для забезпечення виконання ним обов`язків передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ч.3 ст.315 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора задовольнити.
Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.
Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк судового розгляду, але не більше 60 днів, тобто до 14 березня 2020 року.
Визначити розмір застави для підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 168160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду протягом стоку дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений/ обвинувачені вважається таким, до якого застосовано запобіж ний захід у вигляді застави і зобов`язані виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Копію ухвали направити зацікавленим особам і для виконання начальнику ДУВП 4 а також для вручення обвинуваченому ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Суддя: ОСОБА_1