ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/349/20 Доповідач - ОСОБА_1
Справа № 953/907/20 Головуючий 1-ї інстанції- ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2020 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000061 від 20.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 296 КК України, -

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2020 клопотання слідчого відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 по кримінальному провадженню № 0000061 від 20.01.2020, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України, - задоволено.
Застосовано відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів - до 18.03.2020 включно, без визначення застави.
Встановлено строк дії ухвали до 18.03.2020 включно.
Не погодившись із ухвалою слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, і постановити нову ухвалу, якою обрати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначала, що при обранні запобіжного заходу слідчим суддею не взято до уваги, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, мешкає спільно з дружиною та трьома дітьми, один з яких малолітній; офіційно працює більше 10 років на підприємстві, де позитивно характеризується.

Крім цього, ОСОБА_8 свою вину визнав повністю та надавав послідовні показання, які підтверджуються зібраними за короткий час матеріалами справи. Крім того, у суді пояснив обставини справи, зазначивши, що ОСОБА_11 є сином його друга та товарищем по роботі. Підозрюваний щиро розкаявся, переживає про скоєне та готовий понести будь-яке покарання, що свідчить про те, що ОСОБА_8 не збирається ухилятися від слідства та суду.

Також захисник зазначала, що усі ризики, на які посилається слідчий, не підтверджені та взагалі відсутні.

Крім того, знаходячись під вартою у СІЗО, ОСОБА_8 не зможе відшкодувати шкоду потерпілим, оскільки його дружина знаходиться у відпустці по догляду за півторарічною дитиною та джерелом доходу є роботи підозрюваного та можливість продати яке-небудь майно.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

На думку колегії суддів, слідчий суддя зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважав, що надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України та вважав встановленими існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, з урахуванням яких, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_8 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер тяжкого кримінального правопорушення, а також перебування на момент вчинення ДТП в стані алкогольного сп`яніння, прийшов до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

З таким висновком слідчого судді погоджується й суд апеляційної інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом розслідувань злочинів у сфері транспортну СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000061 від 20.01.2020 за ознаками злочину, передбаченого частиною 2 статті 286 КК України, тобто порушення правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_11 .

20.01.2020 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення.

Так, судом першої інстанції встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, працює оглядачем-ремонтником в ВЧДЕ «Куп`янськ», одружений, має на утриманні трьох дітей, позитивно характеризується за місцем роботи, раніше не судимий.

Колегія суддів, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 тяжкого кримінального правопорушення, ризиків, зазначених прокурором, погоджується з висновком слідчого судді, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недоцільним.

Доводи, на які посилаються в апеляційній скарзі захисник підозрюваного, спростовані матеріалами кримінального провадження та не свідчать про прийняття слідчим суддею необґрунтованого рішення.

Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені докази, надані захисниками щодо особи підозрюваного, та надана їм відповідна правова оцінка, також перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри в даному кримінальному провадженні, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою та існує обґрунтована необхідність для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 чи призначення іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.

Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі захисника підозрюваного ОСОБА_8 доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановила:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.01.2020 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -
Судді: