Справа № 359/2154/20
№1-КС/359/619/2020
У Х В А Л А

Іменем України

16 березня 2020 року м.Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000610 від 10.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.189 КК України -

ВСТАНОВИВ:
11.03.2020 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вище зазначене клопотання.

Відповідно до поданого клопотання слідчим відділом Бориспільського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000610 від 10.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.189 КК України.

Як зазначено в клопотанні, досудовим слідством встановлено, що 09.03.2020 у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: Київська область, Бориспільський район, село Мартусівка, на перехресті вулиці Гагаріна та вулиці Заводська, невстановлена досудовим розслідуванням особа вимагала у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передати власне майно з погрозою застосування насильства щодо останнього.

Дана подія внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 189 КК України.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, відшукання і вилучення предметів, а також інших речей, які мають значення для досудового розслідування та в подальшому можуть бути використані як доказ під час судового розгляду, в період часу з 16 год. 10 хв. 11.03.2020 по 17 годину 00 хвилин 11.03.2020 на проїжджій частині між селом Ревне Бориспільського району Київської області та селом Затишне Бориспільського району Київської області було проведено огляд.

Під час проведення огляду, було виявлено та у подальшому вилучено наступні предмети та речі: 1 (один) недопалок «Мальборо», що поміщено до білого паперового конверту №1 з пояснюючими записами та підписами, 1 (один) недопалок «Кент», що поміщено до білого паперового конверту №2 з пояснюючими записами та підписами, 1 (один) недопалок «Мальборо» на якому наявна речовина бурого кольору, що поміщено до білого паперового конверту №3 з пояснюючими записами та підписами, 1 (один) недопалок Кент», що поміщено до білого паперового конверту №4 з пояснюючими записами та підписами.

11.03.2020 слідчим СВ Бориспільського ВГІ ГУ ІІП в Київській області винесено постанову про визнання речовими доказами вищеописаного та вилученого майна.

Слідчий зазначає, що з метою позбавлення можливості відчужувати дане майно, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову та з метою повного, всебічного, об`єктивного розслідування вказаного злочину та встановлення об`єктивної істини у зазначеному кримінальному провадженні виникає необхідність у накладенні арешту на майно, яке було вилучено в ході огляду 11.03.2019 року.

Згідно з письмовою заявою слідчого ОСОБА_3 , він просив розглянути клопотання без його участі, клопотання про арешт майна підтримує.

Власник та володільці зазначеного в клопотанні майна не повідомлялись про розгляд даного клопотання в силу вимог ч.2 ст.172 КПК України, а також у зв`язку з невстановленням вказаних осіб на момент розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження

Пунктом 1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 цієї статті при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи питання про арешт, слідчий суддя також враховує, що відповідно до вимог ч.1 ст.233 КПК України огляд проводився на підставі ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, з долучених до клопотання письмових документів встановлено, що слідчим відділом Бориспільського ВП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000610 від 10.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.189 КК України за фактом вимагання майна у потерпілого ОСОБА_4 ..

З протоколу огляду місця події від 10.03.2020 вбачається, що він проводився на відкритій місцевості без проникнення у житло чи інше володіння, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, відшукання і вилучення предметів, а також інших речей, які мають значення для досудового розслідування та в подальшому можуть бути використані як доказ під час судового розгляду, і такі речі були виявлені та вилучені в ході огляду.

Таким, чином, зазначені в клопотанні виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі є доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, що мають значення для встановлення факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також для забезпечення збереження речових доказів слід накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.170-174,309,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під нас огляду місця події на проїжджій частині між селом Ревне та селом Затишне Бориспільського району Київської області 10.03.2020, а саме:
- 1 (один) недопалок «Мальборо», що поміщено до білого паперового конверту №1 з пояснюючими записами та підписами;
- 1 (один) недопалок «Кент», що помішено до білого паперового конверту №2 з пояснюючими записами та підписами;
- 1 (один) недопалок «Мальборо» на якому наявна речовина бурого кольору, що поміщено до білого паперового конверту №3 з пояснюючими записами та підписами;
- 1 (один) недопалок «Кент», що поміщено до білого паперового конверту №4 з пояснюючими записами та підписами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_5 -Лесів