1Справа № 334/3882/17 1-кп/335/65/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

захисника ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Запоріжжя кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні суду на стадії судового слідства перебуває дане кримінальне провадження.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 строком на 60 днів, оскільки підстави для зміни міри запобіжного заходу відсутні, встановлені ризики судом, на даний час, не відпали, як наслідок, обставини визначені п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, на його переконання є дійсними.
Крім того, всудовому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого прокурор зазначив, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні умисного злочину проти власності, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, а також на те, що останній, може вжити спроби переховуватися від суду та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що свідчить про наявність ризиків передбачених п. 1, п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, наявність яких є підставою для застосування запобіжного заходу. Крім цього, зазначає, що ОСОБА_7 маючи не зняту судимість та перебуваючи на обліку органу пробації, як особа, засуджена з застосуванням ст. 75 КК України, був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та відносно останнього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Зазначене свідчить про наявність ризику п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику того, що обвинувачений перебуваючи на волі зможе вчинити інший корисливий злочин. Прокурор посилаючись на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти зазначеним ризикам, просить клопотання задовольнити.

Також, всудовому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, в обґрунтування якого прокурор зазначив, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного злочину проти власності, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, а також на те, що останній, може вжити спроби переховуватися від суду та іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що свідчить про наявність ризиків передбачених п. 1, п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України, наявність яких є підставою для застосування запобіжного заходу. Крім цього, зазначає, що ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та відносно останнього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Зазначене свідчить про наявність ризику п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику того, що обвинувачений перебуваючи на волі зможе вчинити інший корисливий злочин. Прокурор посилаючись на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти зазначеним ризикам, просить клопотання задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник не заперечували проти продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Під час судового розгляду вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу та за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Також, суд ураховує, що згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
У цій ситуації у вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_6 , за ч. 3 ст. 185 КК України, тобто, крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому.
Обвинувачений на час вирішення даного питання за своїм віком має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу.
На цей час, усі докази, передбачені ст. 84 КПК України, з боку обвинувачення та захисту не досліджені, у світлі чого, з урахуванням наведених даних, суд вважає, що обставини регламентовані ст. 177, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України є дійсними.
При цьому, вони обумовлені у світлі факторів пов`язаних з характером обвинуваченого, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій він піддається кримінальному переслідуванню, з огляду на що, об`єктивний спостерігач вважає, що, у даному конкретному випадку, обставини визначені ст. 177 КПК України щодо ризиків є обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 вказаного Кодексу.
Обставини регламентовані ст. 178 КПК України у світлі даних про обвинуваченого, не є такими, що вказують на відсутність передумови визначеної п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України та поєднання з характером висунутого обвинувачення та проведеним комплексом досліджених у цій справі доказів, та тих, які тільки мають бути в ньому вчинені.
Також, в судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити судовий розгляд з огляду на наявність об`єктивних передумов.
Як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст.ст. 199, 331 КПК України.
Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого ОСОБА_6 судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.
Щодо питання того чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу, то суд у світлі факторів пов`язаних з характером особи підозрюваного, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наявним ризикам.
Поряд з цим, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, суд серед іншого враховує, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною.
Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з врахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», заява № 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX).
Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sine qua non)належності її продовжуваного тримання під вартою (рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 219, заява № 42310/04).
Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.
А, у цій справі, строк утримання обвинуваченого під вартою є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході судового розгляду було встановлено наявність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 даного Кодексу, тобто тривалість строк утримання під вартою відповідає критерію розумності.
З огляду на що, суд вважає за доцільне на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінених в сукупності з усіма обставини, у тому числі визначеними ст.ст. 177, 178, 183, 199, 331 КПК України продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому у межах 60 днів, тому клопотання прокурору підлягає задоволенню.
Щодо вирішення клопотань прокурора про обрання обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до наступного висновку.
Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
В судовому засідання встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_5 були затримані в порядку ст. 208 КПК України та відносно останніх обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, який відповідно до статті 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів.

При цьому, суд враховує ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та можливість обвинувачених переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інший корисливий злочин.
З огляду на вказані ризики, залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 перебуваючи на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, продовжити злочинну діяльність, оскільки ОСОБА_7 маючи не зняту судимість та перебуваючи на обліку органу пробації, як особа, засуджена з застосуванням ст. 75 КК України, був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та відносно останнього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Крім того, залишається достатньо підстав вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, продовжити злочинну діяльність, оскільки ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України та відносно останнього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вказані обставини в сукупності дають достатні підстави вважати, що зазначені прокурором ризики існують та підтверджуються матеріалами кримінального провадження.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У зв`язку з чим, суд вважає доцільним застосувати до обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, оскільки на даний час відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченими ОСОБА_7 , ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Разом з цим, при застосуванні запобіжного заходу суд, з урахуванням особи обвинувачених та конкретних обставин інкримінованого кримінального правопорушення, одночасно вважає за можливе визначити обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в сумі 40 розмірівпрожиткових мінімумів для працездатних осібв сумі 84 080 грн. 00 копійок, оскільки на переконання суду внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
На підстав викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 176-178, 183, 193-194, 199, 331, 369-372, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, продовжити на 60 днів з 12 лютого 2020 року до 11 квітня 2020 року включно.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Застосувати доОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 11 квітня 2020 року включно.

Строк тримання під вартою обвинуваченого, рахувати з 12.02.2020 року, тобто з дня винесення ухвали.

Встановити ОСОБА_5 , заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84 080 грн. 00 коп., яка може бути внесена протягом строку дії даної ухвали на депозитний рахунок (Отримувач: ТУ ДСАУ в Запорізькій області; Ідентифікаційний код за ; Номер рахунку (IBAN): UA0001205 Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172. В призначенні платежу необхідно вказувати: вид платежу застава ОСОБА_5 , номер справа (провадження), суд, в якому розглядається справа).

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися з м. Запоріжжя без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 11 квітня 2020 року включно.

Строк тримання під вартою обвинуваченого, рахувати з 12.02.2020 року, тобто з дня винесення ухвали.

Встановити ОСОБА_7 , заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 84 080 грн. 00 коп., яка може бути внесена протягом строку дії даної ухвали на депозитний рахунок (Отримувач: ТУ ДСАУ в Запорізькій області; Ідентифікаційний код за ; Номер рахунку (IBAN): UA0001205 Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172. В призначенні платежу необхідно вказувати: вид платежу застава ОСОБА_7 , номер справа (провадження), суд, в якому розглядається справа).

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися з м. Запоріжжя без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти

Копію ухвали вручити обвинуваченим після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 7 днів з дня оголошення.

Суддя ОСОБА_1