Справа № 953/4012/20
н/п 1-кс/953/2376/20
"18" березня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 08.03.2020 о 12.20 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 10, влаштував сварку, у ході якої здійснив угору постріл з предмету, схожого на пістолет.
Повідомлення зареєстроване в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Київського ВП ГУНП в Харківській області 08.03.2020 за № 7447 та 7466.
З метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене в ході огляду місця події 08.03.2020 за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 109, у гр. ОСОБА_4 майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власник майна, у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його належного повідомлення про час та місце розгляду даного клопотання, про що слідчим ОСОБА_5 , що входить до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні, суду надано рапорт, в якому, крім цього, зазначено, що дружина ОСОБА_4 повідомила, що останній перебуває на лікуванні у 15-й лікарні.
Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Судом встановлено, що 08.03.2020 о 12.20 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 10, влаштував сварку, у ході якої здійснив угору постріл з предмету, схожого на пістолет.
08.03.2020 в ході ОМП за адресою м. Харків, вул. Пушкінська, 10, у гр. ОСОБА_4 було виявлено та вилучено майно згідно з зазначеним у клопотанні переліком.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.03.2020 р. вказане клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали.
13.03.2020 р. о 16-20 год. факсимільним повідомленням дану ухвалу слідчого судді передано до Харківської місцевої прокуратури №2.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події, в ході якого слідчим було виявлено та вилучено майно, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна звернувся слідчий, а потім в межах встановленого слідчим суддею строку для усунення недоліків з даним клопотанням звернувся прокурор.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 08.03.2020 року в період часу з 13-00 год. до 15-00 год. огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 109, зазначеному в клопотанні майні, вилученому у гр. ОСОБА_4 , належному останньому, - що можуть містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, яке 08.03.2020 року було вилучено під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 109, а саме:
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Київського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1