Єдиний унікальний номер 205/416/20
Провадження № 1-кп/205/700/20
У Х В А Л А
2 квітня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження №0000146 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Левадне Покровського району Дніпропетровської області, громадянина України, який має неповну середню освіту, не одруженого, не працевлаштованого, дітей на утриманні не має, зареєстрований та проживає у АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України,

за участю учасників судового провадження

прокурора ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України.

У судовому засіданні прокурором ОСОБА_4 було заявлено клопотання про продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому прокурор посилається на наявність ризиків, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 може вжити заходів щодо перешкоджання судовому розгляду кримінального провадження, зокрема може переховуватися від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили суд обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, посилаючись на те, що прокурором у судовому засіданні не було доведено жоден із зазначеним ним ризиків. Окрім того, обвинувачений ОСОБА_3 наполягав на тому, що він не має намірів переховуватися від суду та вчиняти інші злочини.

Суд, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку обвинуваченого та його захисника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Так, відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченого, стан його здоров`я, відсутність у нього соціальних зав`язків, відсутність родини та неповнолітніх дітей.

Суд вважає, що зазначені у клопотанні прокурора ризик вчинення інших злочинів обвинуваченим ОСОБА_3 є доведеними оскільки у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 раніше неодноразово судимий, в тому числі за вчинення злочинів проти власності, що вказує на високу вірогідність вчинення ним аналогічних злочинів.

Крім того, суд приходить до висновку про доведеність ризиків переховування обвинуваченого ОСОБА_3 від суду, оскільки встановлено, що ОСОБА_3 неодружений, дітей не має, також не має постійного місця роботи та навчання, а також постійного доходу, зареєстрований та проживає поза межами міста Дніпра, не має стійких соціальних зв`язків.

Також, в ході розгляду клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 судом не було встановлено обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відпала.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, на думку суду не спроможні забезпечити належний розгляд провадження відносно ОСОБА_3 та виконання останнім процесуальних обов`язків обвинуваченого у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст.110, 177, 182, 183, 331, 369, 371, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 у задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 узапобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24-00 години 29 травня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя ОСОБА_1