Справа № 592/6001/20
Провадження № 1-кс/592/3102/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 травня 2020 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянув клопотання слідчого Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чандак Федоровського р-ну Кустанайської області Республіки Казахстан, росіянина, громадянина України, з вищою освітою, непрацюючого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Перевіривши матеріали клопотання та дослідивши докази по ним, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий своє клопотання мотивує тим, що в період з 05.05.2002 року по 06.05.2020 року, у невстановлений в ході досудового розслідування час, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклого словесного конфлікту, використовуючи молоток, наніс не менше двох ударів ОСОБА_7 , 1984 р.н., спричинивши останньому тілесні ушкодження, не сумісні з життям.

Після цього, у невстановлений в ході досудового розслідування час, ОСОБА_5 переніс труп ОСОБА_7 в підвальне приміщення житлового багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , де останній був виявлений 14.05.2020 року з ознаками насильницької смерті.

Згідно розтину ОСОБА_7 , причина смерті не встановлена, у зв`язку з вираженим гниттям трупу, але наявність руйнування кісток черепа не виключають настання смерті в результаті відкритої черепно-мозкової травми з руйнуванням органів голови.

Своїми умисними діями, які виразилися в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивстві, тобто, умисному протиправному заподіянню смерті іншій особі.

15.05.2002 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються наступними матеріалами: звернення ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; заявою ОСОБА_5 про вчинення ним кримінального правопорушення відносно ОСОБА_7 ; повідомленням про підозру ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Таким чином, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , виконання покладених процесуальних обов`язків та запобігання можливості настання ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 та прокурор Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу підтримали із зазначених в ньому підстав та просили задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 разом із захисником ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання слідчого та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників провадження, вивчивши матеріали клопотання та додані до нього документи, вважає його обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до п. 57 рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від 27.11.1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у ст. 5 Конвенції, та передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

З наданих суду матеріалів вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі поданих доказів, оцінюючи в сукупності всі обставини справи, суд вважає, що доводи про наявність певних ризиків є обґрунтованими.

Так, ОСОБА_5 вчинив умисний особливо тяжкий злочин проти життя та здоров`я особи, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, будь-які соціальні фактори стримуючого характеру відсутні, що не виключає можливості безперешкодного залишення підозрюваним свого місця проживання та обґрунтовує ризик переховування від органів досудового розслідування та суду. Про обґрунтованість існування вказаного ризику також свідчить те, що ОСОБА_5 тривалий час приховував факт вчинення злочину, посилаючись на виїзд його сина ОСОБА_7 до матері у Францію.

Крім того, підозрюваний офіційно ніде не працює, не має постійного джерела доходу, суспільно-корисною працею не займається, добре налагоджених соціальних зв`язків не має, оскільки з матеріалів клопотання, зокрема протоколів допиту свідків, вбачається, що ОСОБА_5 зловживає спиртними напоями, часто вчиняє сварки за місцем проживання, викладене свідчить про існування ризику можливості вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

До того ж, ОСОБА_5 відомі свідки по даному кримінальному провадженню, що обґрунтовує існування можливості незаконного впливу на останніх з метою зміни їх показів, що доводить наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні , крім іншого, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної поведінки підозрюваного та не зможе запобігти встановленим ризикам, а тому до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою до 24:00 год. 14 липня 2020 року.

2. Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого СВ Сумського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_4 чи іншого слідчого, в провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

На ухвалу прокурором може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення, а іншими особами з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала мені оголошена, її копію отримав.

«_____» ________ 2020 р. ___________________ ( ОСОБА_5 )