Справа №: 400/1152/17
провадження №: 1-кп/398/63/20
УХВАЛА
Іменем України

"10" січня 2020 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Олександрії в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000202 за обвинуваченям ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч.3 ст.206-2 КК України,
В С Т А Н О В И В:
На розгляді в Олександрійському міськрайонному суді Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000202 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч.3 ст.206-2 КК України.
Ухвалою від 04.11.2019 року обвинуваченого оголошено у розшук, провадження у справі зупинено, Дніпровському управлінню поліції ГУНП у м. Києві надано дозвіл затримати обвинуваченого ОСОБА_5 для забезпечення участі у розгляді кримінального провадження.
10.01.2020 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов протокол про затриманння згідно ухвали Олександрійського міськрайонного суду від 04.11.2020 року обвинуваченого ОСОБА_5 , якого доставлено до суду для продовження судового засідання.
Ухвалою суду від 10.01.2020 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 тривалий час ухилявся від суду, знаходився у розшуці, на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого переховуватися від суду.
Обвинувачений та захисник заперечують проти клопотання прокурора, просять суд частково задовольнити клопотання, обравши запобіжним заходом домашній арешт.
Обвинувачений зазначив, що не з`явився в судові засідання, так як виклики до суду не отримував, до суду не телефонував, своєму адвокатові не міг зателефонувати, так як втратив мобільний телефон.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Конституційний Суд України в рішенні від 23.11.2017 року по справі № 1-28/2017 виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).
Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
Суд вважає, що є всі обґрунтовані підстави вважати, що на даний час існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_5 може перешкоджати судовому провадженню переховуючись від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності.
Так, обвинувачений, отримавши судові повістки про виклик до суду на 02.07.2018, 26.07.2018 (а.с. 13, 26 т. 2), в судові засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Після цього обвинувачений припинив отримання судових повісток про виклики до суду за місцем свого проживання.
Таким чином, обвинувачений будучи обізнаним що відносно нього здійснюється розгляд кримінального провадження Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області, повістки про виклик у судове засідання не отримував, в судові засідання систематично не з`являвся, розуміючи наслідки неявки, зник з місця проживання, не повідомив суд при причини неявки, у зв`язку із чим ухвалою від 04.11.2019 року обвинуваченого оголошено у розшук з наданням дозволу на затримання.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, раніше не судимий, не має на утриманні малолітніх дітей, не працює. Враховуючи тривалий час переховування обвинуваченого від суду,суд вважає, що є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилятись від суду, перешкоджати подальшому кримінальному провадженню. Покарання за вчинення одного із злочинів, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , передбачено позбавлення волі на строк до десяти років.
Застосовувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, суд вважає недоцільним, так як стороною захисту не надані докази неможливості тримання обвинуваченого під вартою та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказав прокурор.
Тому, враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу у триманні обвинуваченого під вартою.
Приймаючи до уваги викладені обставини та встановлені в судовому засіданні ризики, враховуючи те, що обвинувачений протягом тривалого часу переховувався від суду, суд приходить до висновку про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому приходить до висновку щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, які йому будуть встановлені, враховуючи обставини, за яких ним було вчинено кримінальне правопорушення, зокрема розмір завданої злочином шкоди, майновий стан обвинуваченого, суд вважає за необхідне встановити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 2102*50=105100 грн., який буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Таким чином, у разі внесення обвинуваченим ОСОБА_5 застави у розмірі 105100 грн., він підлягає негайному звільненню з-під варти та зобов`язаний виконувати наступні обов`язки: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання роботи, навчання.
Керуючись ст. ст. 314- 316 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити клопотання прокурора.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб до 08 березня 2020 року, включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту затримання, тобто з 09січня 2020 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Визначити розмір застави у сумі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 105100 грн.
Застава може бути внесена на депозитний рахунок отримувач ТУ ДСА України в Кіровоградській області, Код отримувача 26 24 14 45, ОСОБА_5 , банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Розрахунковий рахунок 45 НОМЕР_1 - застава за обвинуваченого ОСОБА_5 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000202.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати ОСОБА_5 :
- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими по справі.
Попередити обвинуваченого ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.
.
Суддя ОСОБА_1