Справа № 640/5123/19
н/п 1-кс/953/393/20
УХВАЛА
"10" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
09 січня 2020р. до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, вилучене 19.12.2019 при огляді за адресою: АДРЕСА_1 , належне Красноградській центральній районній лікарні.
19.12.2019 під час огляду за адресою: Харківська область, м. Красноград, вул. Шиндлера, 87 вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
20.12.2019 до суду надійшло клопотання про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді від 21.12.2019р. повернуте прокурору в порядку ст. 172 КПК України (а.с30).
Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 26.12.2019.
27.12.2019 до суду повторно надійшло клопотання про арешт майна, яке ухвалою слідчого судді від 27.12.2019р. повернуте прокурору в порядку ст. 172 КПК України (а.с31).
Вказана вище ухвала одержана процесуальним керівником 08.01.2020 о 16.00 (а.с.32).
Зважаючи, подачу прокурором клопотання з усунутими недоліками 09.01.2020 строк звернення не пропущений, а тому слідчий суддя розглядає клопотання по суті.
Прокурор до судового засідання не з`явилась, подала заяву, в якій клопотання підтримала, просила його задовольнити, справу розглянути за своєї відсутності.
Представник власника майна, до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не сповістив.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, доходить наступного:
19.12.2019 під час огляду за адресою: Харківська область, м. Красноград, вул. Шиндлера, 87 вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Таким чином, вилучене під час огляду майно може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1