справа №176/306/20
провадження №1-кс/176/157/20
УХВАЛА
Іменем України

10 квітня 2020 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , судовому розпоряднику ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, заміжньої, утриманців не маючої, не маючої інвалідності, зареєстрованої за адресою: квартира АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: квартира АДРЕСА_2 , раніше судимої вироком П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 20 жовтня 2010 року за ч. 3 ст. 186 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки,

в рамках кримінального провадження №0000094, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2020 року за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_7 , підозрюваної ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_8 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000094, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2020 року за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Дане клопотання мотивоване тим, що 11 лютого 2020 року до чергової частини Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого СКП Жовтоводського ВП майора поліції ОСОБА_9 про те, що в ході проведення оперативно-профілактичних заходів сектором кримінальної поліції отримана інформація, що за адресою: квартира АДРЕСА_2 , мешкає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зберігає наркотичні речовини.

За даним фактом 11.02.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № І 000094, правова кваліфікація ч. 2 ст. 307 КК України, щодо незаконного придбання, зберігання наркотичних засобів у великих розмірах з метою збуту, вчиненого повторно.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 у невстановлений досудовим слідством час та у невстановленому місці, маючи умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів з метою збуту, з невстановленого джерела придбала особливо небезпечний наркотичний засіб опій ацетильований масою 2,6095 г., який доставила до місця свого мешкання в квартиру АДРЕСА_2 .

03 березня 2020 року в період часу з 17 год. 30 хв. до 18 год. 45 хв., при проведенні працівниками Жовтоводського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області обшуку квартири АДРЕСА_2 , за місцем мешкання ОСОБА_6 , санкціонованого ухвалою слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 20 лютого 2020 року, виявлено та вилучено:

- 1 медичний шприц об`ємом 5 мл. із коричневою рідиною в середині об`ємом З мл, який було запаковано до спеціального пакету №ЕХР0155940;

- 1 медичний шприц об`ємом 20 мл. із залишками коричневої рідини в середині який було поміщено до спеціального пакету №ЕХР0155941;

- 9 штук капсул об`ємом 2 мл кожна із коричневою рідиною в середині, 12 штук капсул об`ємом 1,5 мл кожна із коричневою рідиною в середині, 8 штук капсул об`ємом 0,5 мл кожна із коричневою рідиною в середині, які були поміщені до спеціального пакету №ЕХР0351253.

Відповідно до висновку експерта №19/104-8/1161 від 24.03.2020, надана на експертизу 04 березня 2020 року рідина масою 3,1982 г, що знаходиться в медичному шприці градуйованому до 5,0 мл, вилучена 03 березня 2020 року під час обшуку квартири яка розташована за адресою: квартира АДРЕСА_2 , містить особливо небезпечний наркотичний засіб обіг якого заборонено - опій ацетильований. Маса опію ацетильованого в перерахунку на суху речовину становить 0,1821г.

Рідини, що знаходяться в дев`яти пластикових колбах (пробірках Епіндорфа) градуйованих до 2,0 мл, масою: 2,137 г, 2,0936 г, 2,1453 г, 2,1906 г, 2,1555 г, 2,0856 г, 2,1500 г, 2,1659 г, 2,1053 г, дванадцяти пластикових колбах (пробірках Епіндорфа) градуйованих до 1,5 мл, масою: 1,6569 г, 1,5544 г, 1,5117 г, 1,5726 г, 1,6647 г, 1,6007 г, 1,6236 г, 1,5736 г, 1,4345 г, 1,6119 г, 1,6057 г, 1,6167 г, восьми пластикових колбах (пробірках Епіндорфа) градуйованих до 0,5 мл, масою: 0,5126 г, 0,5245 г, 0,4840 г, 0,6004 г, 0,5405 г, 0,6021 г, 0,5822 г, 0,4825 г, містять особливо небезпечніш наркотичний засіб обіг якого заборонено - опій ацетильований. Маса опію ацетильованого в перерахунку на суху речовину становить 0,1220 г, 0,1192 г, 0,1222 г, 0,1250 г, 0,1230 г, 0,1191 г, 0,1226 г, 0,1235 г, 0,1200 г, 0,0946 г, 0,0886 г, 0,0861 г, 0,0897 г, 0,0948 г, 0,0911 г, 0,0924 г, 0,0896 г, 0,0817, 0,0918 г, 0,0915 г, 0,0920 г, 0,0292 г, 0,0299 г, 0,0276 г, 0,0342 г, 0,0309 г, 0,0343 г, 0,0332 г, 0,0276 г.

Загальна маса опію ацетильованого, вилученого 03 березня 2020 року під час проведення санкціонованого обшуку квартири АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_6 , в перерахунку на суху речовину складає 2,6095 г., яка, відповідно до Наказу МОЗ від 01.08.2000 №188 «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», таблиця 1 відноситься до великих розмірів.

Крім того, 03 березня 2020 року о 17 год. 02 хв., за адресою: квартира АДРЕСА_2 , під час проведення поверхневого огляду у ОСОБА_6 у останньої виявлено та вилучено речовину схожу на наркотичну.

За даним фактом 04 березня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0000158, правова кваліфікація ч. 1 ст. 309 КК України, щодо незаконного придбання та зберігання наркотичних засобів.

Згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 07.04.2020 №19/104-8/1221, надана на експертизу 06 березня 2020 року рідина, масою 1,1228г, що знаходиться в ємності з полімерного матеріалу, вилучена 03 березня 2020 року під час особистого огляду ОСОБА_6 , що знаходився в спеціальному пакеті №ЕХР0155935, містить особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонений - опій ацетильований. Маса опію ацетильованого в перерахунку на висушену речовину в наданій на експертизу рідині складає 0,0641г який ОСОБА_6 незаконно придбала та зберігала при собі для власного використання, без мети збуту.

Окрім цього, згідно висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 07.04.2020 №19/104-8/1221, на внутрішній поверхні, наданого на експертизу 06 березня 2020 року медичного шприца разового застосування, який знаходився в спеціальному пакеті №ЕХР0155935 та був вилучений 03 березня 2020 року під час особистого огляду ОСОБА_6 , виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонений опій ацетильований, визначити масу якого неможливістю зв`язку з його недостатньою кількістю.

Також, згідно висновку судової експертизи, на внутрішній поверхні, наданого на експертизу 06 березня 2020 медичного шприца разового застосування, який знаходився в спеціальному пакеті №ЕХР0155936 та був вилучений 03 березня 2020 року під час особистого огляду ОСОБА_6 , виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонений опій ацетильований, визначити масу якого неможливістю зв`язку з його недостатньою кількістю.

08 квітня 2020 року постановою прокурора Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості 11 лютого 2020 року за №0000094 та кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості 04 березня 2020 року за №00000158, об`єднані в одне провадження, якому присвоєно №0000094.

09 квітня 2020 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України, за фактом незаконного придбання, зберігання наркотичних засобів без мети збуту та за фактом незаконного придбання, зберігання наркотичних засобів у великих розмірах з метою збуту, вчинене повторно.

Обставини вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.02.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.02.2020; протоколом обшуку від 03.03.2020; протоколами допитів свідка ОСОБА_12 від 10.03.2020; протоколами допитів свідка ОСОБА_13 від 10.03.2020; висновком експерта від 24.03.2020; протоколом огляду місця подій від 03.03.2020; висновком експерта від 07.04.2020.

До теперішнього часу ОСОБА_6 показання в якості підозрюваної органу досудового розслідування не надала.

При цьому у поданому клопотанні слідчий зазначає, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є тяжким злочином, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, не заміжня, утриманців не має, характеризується як особа, на яку надходили скарги за місцем проживання, слідчий вважає, що є всі підстави вважати, що остання з метою ухилення від притягнення її до кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а отже наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий зазначав, що ОСОБА_6 офіційно не працевлаштована, на обліку в центрі зайнятості не перебуває, будь-яких матеріальних доходів не має, не користується повагою в суспільстві, корисною працею не займається, при цьому будучи раніше судимою вироком П`ятихатським районним судом Дніпропетровської області від 20 жовтня 2010 року за ч. 3 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком 4 роки, 07 серпня 2014 року звільнена за ухвалою Заводського районного суду місті Дніпродзержинська на невідбутий термін 2 місяці 1 день та маючи непогашену у законному порядку судимість, продовжила свою незаконну діяльність, а тому наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто остання може вчинити інше кримінальне правопорушення та/або продовжити злочинну діяльність.

На думку слідчого, викладені факти свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримали клопотання за обставин викладених в ньому та просили застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_6 та її захисник адвокат ОСОБА_8 , вважали достатнім та можливим застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до таких висновків.

Так, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 09 квітня 2020 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження №0000094 від 11 лютого 2020 року.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, про яке іде мова в клопотанні підтверджується доданими до клопотання письмовими доказами: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.02.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 18.02.2020; протоколом обшуку від 03.03.2020; протоколами допитів свідка ОСОБА_12 від 10.03.2020; протоколами допитів свідка ОСОБА_13 від 10.03.2020; висновком експерта від 24.03.2020 №19/104-8/1161.; протоколом огляду місця подій від 03.03.2020; висновком експерта від 07.04.2020 №19/104-8/1221.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Врахувавши дійсні обставини справи те, що ОСОБА_6 є раніше судимою, не заміжня, утриманців не має, офіційно не працевлаштована, на обліку в центрі зайнятості не перебуває, будь-яких матеріальних доходів не має, за місцем проживання характеризується як особа, на яку надходили скарги, при цьому підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за вчинення якого, у випадку встановлення вини, їй загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків її переховування від органів досудового розслідування або суду та вчинення нею нового кримінального правопорушення.

Таким чином, прокурором та слідчим загалом доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя вважає, що дані ризики є не надто високими, а тому відносно підозрюваної можливо застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
За глибоким переконанням слідчого судді застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є достатнім для уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.
Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної наразі не встановлено.
Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризику переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинення нею інших кримінальних правопорушень, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту з покладенням на неї обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 173, 176-178, 181, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором П`ятихатського відділу Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000094, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 лютого 2020 року за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України, відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянки України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 08 червня 2020 року включно, заборонивши їй цілодобово залишати помешкання за адресою: квартира АДРЕСА_2 .
На період застосування цілодобового домашнього арешту покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
-не відлучатися з міста Жовті Води Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Копію ухвали направити до Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, для належного виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення
Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області ОСОБА_1