Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3354/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2020 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження №0000921 від 14.03.2020р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -
УС Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання обґрунтовується тим, що 14.03.2020 у невстановлений слідством час, ОСОБА_8 , разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , вступили у злочинну змову, направлену на незаконне збагачення шляхом вчинення таємного викрадення чужого майна, а саме, телефонного кабелю з телефонного колодязя, розташованого за адресою: м. Київ. вул. Північно-Сирецька, 1-3.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.03.2020, приблизно о 06:05 год., ОСОБА_8 разом із ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, пересуваючись на автомобілі марки «Опель Астра», чорного кольору, д.н.з НОМЕР_1 , здійснили заїзд на площадку за адресою: м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 1-3.
Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи спільно, з корисливих мотивів, ОСОБА_8 разом із ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , переконавшись, в тому, що ніхто за їхніми діями не спостерігає та не може перешкодити їм, згідно розподілених раніше ролей, шляхом зняття металевого люку телефонного колодязя, проникли в середину шахти вказаного колодязя та за допомогою заздалегідь підготовлених інструментів відрізали телефонний кабель, маркуванням ТТ 200х0,2х0,4 мм., у кількості 2-х штук, а саме: 1-й довжиною близько 15,95 м. та 2-й довжиною 25,15 м., вартістю 307 грн. 42 коп. за метр погонний, який належить ПАТ «Укртелеком», згідно довідки про вартість викраденого майна наданої менеджером з безпеки відділу регіональної безпеки Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» ОСОБА_10 від 14.03.2020 та засвідчена печаткою ПАТ «Укртелеком»
Після чого, ОСОБА_8 разом із ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , знаходячись на місці вчинення злочину, викрадені кабелі скрутили в моток та завантажили до багажного відділення автомобіля марки «Опель Астра», чорного кольору, д.н.з НОМЕР_1 . Після чого, на вище вказаному автомобілі покинули місце вчинення злочину.
Внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду на суму 12 634 грн., 96 коп.
Органом досудового розслідування 14.03.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , слідчий і прокурор вважають наступні ризики: переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказують, що останній усвідомивши невідворотність покарання, оскільки за вчинення даного кримінального правопорушення передбачено позбавлення волі може зникнути від органу досудового розслідування та переховуватись, що, в свою чергу, призведе до неможливості закінчення розслідування та постановлення судового рішення в розумні строки. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного місця проживання у м. Києві; також може незаконно впливати на свідків та/або потерпілого шляхом вмовляння, підкупу може схиляти свідків та/або потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив застосувати менш суровий запобіжний захід, при цьому зазначив що на утриманні має малолітніх дітей, наміру приховуватись від слідства та суду не має.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, надав до суду характеризуючі особу матеріали, де ОСОБА_5 був нагороджений за сумлінне виконання службових обов`язків в антитерористичній операції. Зокрема, на території Донецької та Луганської областей, та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Слідчий суддя встановив, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допитів свідків, протоколами огляду місця події від 14.03.2020 року та іншими матеріалами клопотання в їх сукупності.
При цьому, посилання слідчого на те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та/або суду оскільки останній зареєстрований в іншій області та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років позбавлення волі, не є безумовною підставою для обрання запобіжного заходу відносно особи виключно у вигляді тримання під вартою.
У той же час, слідчий суддя вважає недоведеним матеріалами клопотання припущення слідчого, що підозрюваний може вчинювати незаконний вплив на потерпілого або перешкоджати проведенню досудового розслідування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а відтак, такі твердження є лише припущеннями.
На переконання слідчого судді, слідчим в суді не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання існуючих ризиків і існує необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Об`єктивні дані про наявність таких обставин в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що відсутні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому існує обставина, передбачена п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків, існують підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки особи та покладення на підозрюваного певних обов`язків, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП ОСОБА_6 , прокурора та до суду, для проведення процесуальних дій. Про такий висновок слідчий суддя приходить виходячи з підозри та даних про особу ОСОБА_5 .
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-,
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження №0000921 від 14.03.2020р., за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити;
Обрати запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин;
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки:
-не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-заборонити залишати місце свого проживання, а саме адресу: АДРЕСА_1 , в період часу з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби в межах строку дії запобіжного заходу;
Ухвала слідчого судці діє до 05 травня 2020 року та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_5 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 ;
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває цілодобово, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1