Справа № 646/7025/19
№ провадження 1-кс/646/5482/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.10.19 року м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Основ`янського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002478 від 08.10.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, грузина, громадянин Грузії, без визначеного місця проживання, непрацюючого, відповідно до довідки з ОСК ГУНП в Харківській області раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002478 від 08.10.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою в групі із невстановленими в ході досудового розслідування особами, 08.10.2019, приблизно о 12 годині 20 хвилин, маючи єдиний злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, поєднаний із погрозою застосування насильства, яке є небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, діючи з корисливих мотивів, спрямованих на незаконне особисте збагачення за рахунок чужого майна, перебуваючи біля будинку № 3 по пров.Троїцькому у м. Харкові, вчинили напад на ОСОБА_7 , який перебував у вказаному місці, сидячи за кермом свого автомобіля Volksvagen Touareg, д.н. НОМЕР_1 . В ході нападу, ОСОБА_4 розбив скло водійських дверей вказаного автомобіля і далі, під час того, як його невстановлений на даний час спільник, погрожував ОСОБА_7 предметом, схожим на ніж, тим самим погрожуючи застосуванням насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я особи, наказуючи останньому не чинити опір, ОСОБА_4 підбіг до передніх пасажирських дверей, де розбив скло, та через цей отвір дістав з салону автомобіля належні ОСОБА_7 полімерний пакунок, в якому знаходилися грошові кошти в сумі 870000 гривень, розмір якої більш ніж в 600 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є особливо великим, та сумку ТМ "Skin and Skin"; з ноутбуком «ASUS Zenbook» UX362FA синього кольору, таким чином відкрито заволодів ними. В цей час, потерпілий, сприймаючи цю погрозу як реальну своєму життю та здоров`я, підкорився вимозі не чинити опір. Далі, ОСОБА_4 разом з вищевказаною невстановленою особою, а також третім невстановленим чоловіком, який згідно з їх спільним планом, очікував двох інших спільників біля автомобіля Тoyota Camry білого кольору, залишили місце скоєння злочину з викраденим майном на цьому автомобілі, розпорядившись в подальшому ним на власний розсуд.

На підставі викладеного, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, спрямований на заволодіння майном в особливо великих розмірах.

Отже, щоб запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового слідства вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, зазначив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою, та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для їх запобігання.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник, кожен окремо, у судовому заперечували проти задоволення даного клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

08.10.2019 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0002478 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

09.10.2019 о 10:30 (час фактичного затримання) ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України та 09.10.2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 та підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого, пред`явленням особи для впізнання за участю потерпілого, допитами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків, протоколами оглядів та іншими доказами, які підтверджують вину ОСОБА_4 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.

Допитаний у судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, винним себе не визнав.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме: підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового слідства, а в подальшому від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, а також покарання, яке передбачене законом; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, враховуючи те, що на теперішній час не встановлено місцезнаходження предметів злочину, тобто грошових коштів, ноутбука та інших речей, а також не встановлено місцезнаходження знаряддя вчинення злочину - предмет, схожий на ніж, яким невстановлена особа погрожувала потерпілому; для запобігання незаконного впливу на потерпілого, свідків, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи можливість реального покарання за вчинені злочини, які за ступенем тяжкості є особливо тяжкими, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Слідчий зазначив, що аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаних кримінальних правопорушень, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, але слідчий суддя вважає, що підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також, підставою для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке законом передбачено покарання у вигляді лише позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а також наявність вищезазначених ризиків, а саме: вивченням особистості підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 , уродженець Грузії, грузин, громадянин Грузії, без визначеного місця проживання, відповідно до довідки з ОСК ГУНП в Харківській області раніше не судимий, офіційно ніде не працює, тобто не має постійного джерела доходу, що може спонукати його на вчинення нового умисного корисливого злочину, може в подальшому переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого по кримінальному провадженню.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, спрямований на заволодіння майном в особливо великих розмірах, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

У зв`язку з чим, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002478 від 08.10.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком шістдесят днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 09.10.2019 року о 10 годині 30 хвилин.

Дата закінчення дії ухвали 07.12.2019 року о 10 годині 30 хвилин.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде виготовлено та оголошено 15.10.2019 о 16 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя - ОСОБА_1