Справа № 185/8332/19
Провадження № 1-кс/185/2915/19
У Х В А Л А

11 вересня 2019 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , клопотання слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001745 від 08.09.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а саме накласти арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на штани та футболку, яка належить ОСОБА_5 , а також сокиру, 2 бензопили жовтого кольору марки «URUNHERLM» та червоного кольору марки «GOODLUCK», автомобіль марки «ГАЗ-2402» зеленого кольору н.з НОМЕР_1 та дерев`яні колоди в кількості 110 штук, виявлені та вилучені під час проведення 8 вересня 2019 року огляду місця події.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та у сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Аналіз наведеної норми свідчить, що з метою забезпечення кримінального провадження, у тому числі збереження речових доказів, арешт накладається не на будь-яке майно, а щодо якого існують ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
При цьому частиною другою статті 171 КПК України встановлені вимоги до клопотання слідчого, прокурора про арешт майна.
Зокрема, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, у клопотанні слідчого прокурора має бути зазначено власника або володільця майна, яке підлягає арешту, надано документи, які підтверджують право власності на майно.
Проте у даному слідчим клопотанні про арешт майна власник або володілець вилученого майна не зазначений.
Крім того, слідчим не надано постанови про визнання вилученого майна речовими доказами.

Відповідно до статті 172 КПК України, слідчий суддя. Суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи наведене, клопотання слідчого про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин.
Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання, слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001745 від 08.09.2019 року, повернути прокурору Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1