05.06.2019
Справа №642/3655/19
Провадження №1-кс/642/2097/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0001336 від 28.05.2019 за ознаками складу кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні просить накласти арешт на майно, вилучене 27.05.2019 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події: на парковці біля б. 9 по вул. Суздальські ряди в м. Харкові, а саме: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , з ознаками підроблення, оскільки вказаний документ має суттєве значення у кримінальному провадженні, як речовий доказ та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення.

Встановлено, що слідчим відділом Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001336, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.05.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, тобто використання завідомо підробленого документу.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт УПП в Харківській області ДПП про те, що 27.05.2019 за адресою : м. Харків, вул. Суздальські ряди, 9 при перевірці документів у ОСОБА_4 виявлено посвідчення водія на його ім`я, серії НОМЕР_1 з ознаками підроблення.

27.05.2019 під час огляду місця події на парковці біля б. 9 по вул. Суздальські ряди в м. Харкові у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вилучено посвідчення водія на його ім`я, серії НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що накласти арешт на вилучений під час огляду місця події від 27.05.2019 документ відповідно до положень ст. 98 КПК України необхідно, оскільки він може бути використаний як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучений документ є доказом злочину.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, і тільки позбавивши можливості відчужувати перелічене вище майно та грошові кошти, можливо попередити їх приховування, пошкодження чи псування, втрати або знищення, використання, передачі або інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18.02.2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

ОСОБА_4 до суду не з`явився , надав заяву, в якій просить розглянути клопотання слідчого без його участі, вирішити питання на розсуд суду.

В судове засідання слідчий не з`явився, заявою до суду справу просить слухати у його відсутності. Клопотання підтримує повністю та просить його задовольнити.

В такому випадку, згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 27.05.2019 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події: на парковці біля б. 9 по вул. Суздальські ряди в м. Харкові, а саме: посвідчення водія на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , з ознаками підроблення, оскільки вказаний документ має суттєве значення у кримінальному провадженні, як речовий доказ.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1