У Х В А Л А

11.11.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора прокуратури м.Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 01.11.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України,

в с т а н о в и в:

прокурор прокуратури м.Києва ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 01.11.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Генеральною прокуратурою України проводиться процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0002328 від 01.11.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ліквідатор банкрута ПрАТ «Бліц-Інформ» ОСОБА_3 , зловживаючи своїм службовим становищем за попередньою змовою групою осіб, вчинив замах на розтрату заставного майна, чим спричиняє збитки державі.

Прокурор просить застосувати заходи забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно, що належить ПрАТ «Бліц-Інформ», з метою збереження речових доказів та забезпечення цивільного позову.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
В силу положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ст.172 КПК України).
Звертаючись до суду з клопотанням про накладення арешту на майно прокурором не надано відповідного доручення про проведення досудового розслідування, постанови про створення групи слідчих, а також відсутні дані про відповідний орган досудового розслідування, якому доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002328 від 01.11.2019 р. в розумінні ст.38 КПК України.

Також, звертаючись до суду з клопотанням про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову, прокурором не надано відповідних доказів, які б визначали розмір збитків та ціну позову у кримінальному провадженні.

За даних обставин слідчий суддя позбавлений можливості зробити висновок про обсяг майна, яке може бути арештовано з метою забезпечення цивільного позову, а також підсудність даного клопотання Голосіївському районному суду м.Києва.
Враховуючи викладене, клопотання прокурора відділу прокуратури м.Києва ОСОБА_2 про накладення арешту на майно підлягає поверненню.

Керуючись положеннями ст.ст.170-174 КПК України,

у х в а л и в:
клопотання прокурора прокуратури м.Києва ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002328 від 01.11.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 191 КК України повернути прокурору.

Надати строк протягом 72 годин для усунення недоліків, визначених в ухвалі слідчого судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1