н/п 1-кс/640/8883/19
"19" липня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
адвоката - ОСОБА_4 ,
За результатами розгляду клопотання від 13.06.2019 слідчим суддею встановлено, що вказане клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, оскільки у клопотанні і доданих до нього документів не вказано відомості про власника майна та його контактні дані.
01.07.2019 клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків в строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.
За результатами розгляду клопотання від 02.07.2019 слідчим суддею встановлено, що вказане клопотання подане без додержання вимог ст. 171 КПК України, оскільки у клопотанні і доданих до нього документів не вказано відомості про підстави і мету арешту майна, неправильно зазначено власника майна.
15.07.2019 клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 про арешт майна повернуто прокурору для усунення недоліків в строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив про його задоволення.
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ТОВ «НВП «Новінтех» в судовому засіданні, посилаючись на те, що слідчим під процесуальним прокурора під час проведення огляду земельної ділянки допущені грубі порушення норм КПК України, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора в повному обсязі.
Представник філії ГПУ «Шебелинкагазвидобування» АТ «Укргазвидобування» в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання.
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі представника філії ГПУ «Шебелинкагазвидобування» АТ «Укргазвидобування».
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
13.06.2019 на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 , про арешт тимчасово вилученого майна. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 13.06.2019 вищевказане клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 48).
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 13.06.2019 про повернення клопотання для усунення недоліків отримано прокурором 01.07.2019 о 15:50 год. (а.с. 70).
02.07.2019 на адресу суду надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 , про арешт тимчасово вилученого майна. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 09.07.2019 вищевказане клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області радника юстиції ОСОБА_8 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 50).
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 09.07.2019 про повернення клопотання для усунення недоліків отримано прокурором 15.07.2019 о 11:31 год. (а.с. 70).
Клопотання про арешт майна подано до суду 16.07.2019 о 15 год. 18 хв. (а.с. 2-5).
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 172 КПК України, та дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідновимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду від 12.06.2019 предмети, документи і речовини, які зазначені в клопотанні прокурором, підлягають арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Посилання захисника на необгрунтованість клопотання прокурора, вищевказаних висновків не спростовують.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя,-
Місцем зберігання арештованого майна визначити СУ ГУ НП в Харківській області, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1