Справа № 206/5586/19
Провадження № 1-кс/206/1220/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.10.2019 місто Дніпро
Слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, маючого середню технічну освіту, розлученого, маючого малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 309 КК України, -
04.10.2019 слідчий СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська з даним клопотанням, погодженим прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 .
Відповідно до клопотання слідчого, ставиться питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з проникненням у житло, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб та ч. 1 ст. 309 КК України, тобто незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу, без мети збуту за таких обставин.
Також, 03.10.2019 року у проміжок часу з 13 годин 15 хвилин до 14 годин 15 хвилин слідчим Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_13 на підставі ухвали від 04.09.2019 року (справа №206/4976/19 провадження №1-кс/206/1140/19) було проведено санкціонований обшук в приміщенні квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та в ході обшуку, у присутності двох понятих та ОСОБА_4 в зальному приміщенні, на шафі, було виявлено та вилучено два медичні шприци номінальною ємністю 2 мл., заповнені рідиною коричневого кольору до позначки приблизно 1,5 мл.
Окрім того, під час досудового розслідування, було встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто ризик переховування від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, та ризик вчинення нових корисливих злочинів про що свідчить, на думку слідчого, обізнаність підозрюваного про тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винним, те, що підозрюваний не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, неодружений, на життя заробляє випадковими заробітками.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, зазначив про наявність доказів обґрунтованої підозри, та підтвердження ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні з клопотанням не погодився та зазначив, що підозра необґрунтована, так як на фототаблицях інша людина та його на місці подій не було, він взагалі 3 роки не був на ж/м Придніпровськ, а речовина, яка була в шприцах, які у нього знайшли в квартирі це ліки з домішками його крові. ОСОБА_4 просив у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поки все з`ясується.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважав підозру необґрунтованою, тому що на фототаблицях обличчя розмиті, що за речовина у шприці не відомо, експертиза речовини не проведена, ризики не доведені, судимість ОСОБА_4 погашена у встановленому законом порядку, свідків та потерпілих підозрюваний взагалі не знає, а з серпня місяця, коли сталися події підозрюваний не переховувався. Захисник ОСОБА_5 просив у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити повністю, але якщо слідчий суддя дійде висновку, що підозра обґрунтована, то застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши доводи та пояснення прокурора, підозрюваного та захисника, вивчивши та дослідивши подане клопотання та надані письмові матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
04.10.2019 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 309 КК України.
03.10.2019 о 12 год. 00 хв. ОСОБА_4 було затримано на підставі п. 1, 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол.
Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 отримали 04.10.2019.
З протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 07.08.2019, встановлено, що ОСОБА_11 заявила, що 07.08.2019 близько 07.00 годин за адресою: АДРЕСА_2 невстановлена особа, таємно проникла до будинку звідки здійснила крадіжку грошових коштів, чим спричинила матеріальну шкоду.
Згідно протоколу огляду місця події від 07.08.2019 з фототаблицями, встановлено, що під час огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 замки та вікна пошкоджень не мають, обстановка загалом в кімнатах не порушена, сліди боротьба відсутні.
Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 07.08.2019, підтверджено факт викрадення 07.08.2019 її майна та грошових коштів шляхом проникнення до її житла невідомих осіб, яких бачив її онук, тому що подзвонив їй та повідомив про це.
Згідно протоколу допиту представника потерпілого ОСОБА_15 від 08.08.2019 було встановлено, що 07.08.2019 близько 10.00 годин їй зателефонував її син ОСОБА_12 , котрий на той момент перебував у бабусі ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_2 та повідомив, що до будинку зайшло четверо невідомих чоловіків, забрали мобільні телефони та гроші. ЇЇ син повідомив їй, що зможе впізнати цих осіб, так як весь час спостерігав за ними.
Згідно протоколу допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_12 від 08.08.2019, останній повідомив події, які сталися 07.08.2019 за адресою: АДРЕСА_2 та зазначив риси за якими зможе впізнати осіб, які викрали мобільні телефони та грошові кошти того дня.
Згідно протоколу допиту потерпілого ОСОБА_10 від 13.08.2019, останній повідомив події, які сталися 07.08.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , та зазначив риси за якими зможе впізнати осіб, які викрали мобільні телефони та грошові кошти того дня.
Під час пред`явлення осіб до впізнання за фотознімками 13.08.2019 ОСОБА_11 впізнала трьох осіб з чотирьох, які 07.08.2019 близько 07 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Дежньова, 140 відкрито зайшовши до будинку, заволоділи грошовими коштами та мобільними телефонами та які підвозили її до зупинки громадського транспорту.
Під час пред`явлення осіб до впізнання за фотознімками 13.08.2019 ОСОБА_10 впізнав трьох осіб з чотирьох, які 07.08.2019 близько 07 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Дежньова, 140 відкрито зайшовши до будинку, заволоділи грошовими коштами та мобільними телефонами і також заволоділи його мобільним телефоном та поїхали звідти.
Під час пред`явлення осіб до впізнання за фотознімками 13.08.2019 ОСОБА_12 впізнав трьох осіб з чотирьох, які 07.08.2019 близько 07 год. 00 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Дежньова, 140 відкрито зайшовши до будинку, заволоділи грошовими коштами та мобільними телефонами. Також ОСОБА_12 детально зазначив, хто з них яку виконував роль того дня.
Згідно протоколу огляду диску та відеозаписів від 13.08.2019, було зафіксовано автомобіль за зовнішніми ознаками схожий на автомобіль марки Daewoo Lanos д.н.з. НОМЕР_1 з шашкою на даху з цифрами «239» та трьох чоловіків з описом їх зовнішності, статури та в чому вони вдягнуті.
20.08.2019 було оглянуто коробку до мобільного телефону марки Dooge x5Max imei 1 НОМЕР_2 imei 2 НОМЕР_3 , білого кольору, що підтверджується відповідним протоколом.
Згідно довідки оперуповноваженого ВКрР УСР ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_16 , в ході проведення заходів направлених на виявлення фактів злочинної діяльності ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 встановлено, що 07.08.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , де мешкає ОСОБА_11 вказані особи проникли до приміщення та заволоділи майном останньої.
Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_17 від 21.08.2019 було встановлено, що під час розпиття спиртних напоїв ОСОБА_18 та ОСОБА_19 розповіли свідку, що вони зараз займаються крадіжками із проникненням у житло та на початку серпня 2019 року вчинили крадіжку на території Самарського району. Також в ході бесіди, останні повідомили, якими мобільними телефонами вони користуються та де проживають останнім часом. На зустріч вони приїхали на автомобілі Daewoo Lanos д.н.з. НОМЕР_1 .
В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Слідчий суддя, при вирішенні даного клопотання, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цими злочинами, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Отже, оцінюючи надані стороною обвинувачення матеріали слід прийти до висновку, що в своїй сукупності вони доводять наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 186, ч. 1 ст. 309 КК України.
Окрім того, встановлені обставини під час розгляду клопотання, саме пояснення учасників в судовому засіданні, клопотання та додані матеріали, дійсно свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, скоювати інші злочини та незаконно впливати на свідків та потерпілих.
Вказаного висновку слідчий суддя прийшов з огляду на відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, постійного джерела доходів, обізнаності підозрюваного про тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винним, те, що підозрюваному відомо місце проживання потерпілих та свідків, так як підозрюваний усвідомлює, що повідомлення про підозру базується, у тому числі на показах потерпілих та свідків.
Слідчий суддя, окрім цього, враховує характер кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, практику Європейського суду з прав людини - п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
В той же час, доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає недоведеними та безпідставними, оскільки сукупність встановлених обставин та матеріалів кримінального провадження вказують на протилежне.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування, а тому доводи захисника з приводу того, що матеріли клопотання не містять експертизи речовини, яка знаходилася у шприці, який було виявлено під час обшуку в квартирі, де мешкає ОСОБА_4 не заслуговують на увагу, так як доказів, які наявні в матеріалах долучених до клопотання достатньо для того, щоб виправдати подальше розслідування, а доводи підозрюваного та захисника, що у шприці були ліки ні чим об`єктивно не підтверджено.
Затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою, що визначено в рішенні Європейського суду за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії».
До того ж, доводи підозрюваного та сторони захисту про можливість уникнення наявним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного та характер вчинених правопорушень, в яких він підозрюється, вважає необґрунтованими.
Розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).
Судом встановлено, що запобігання ризикам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та продовження вчинення нових злочинів становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства. Цей інтерес має превалююче значення та виправдовує застосування до підозрюваного запобіжного заходу, саме у вигляді тримання під вартою.
До підозрюваного ОСОБА_4 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло, у зв`язку з тим, що останній може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, може погрожувати, підкупити потерпілих, свідків, схиляти їх до дачі неправдивих показів, продовжити свою злочинну діяльність, впливати на інших підозрюваних, один з яких до цього часу не встановлений, а також враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та суворої відповідальності за нього, підозрюваний будь якими незаконним шляхами може намагатися залишити територію України та переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності в інших державах.
Слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені КПК України, буде недостатньою мірою, оскільки не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти ризикам, встановленим під час досудового слідства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Отже, підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений даною ухвалою.
В зв`язку із чим, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої на 01.01.2019 1921 грн. Враховуючи характеризуючи данні підозрюваного та злочини, у яких він підозрюється, вважаю, що сума у розмірі 80 прожиткових мінімумів, тобто 153680,00 грн. буде достатньою для внесення у якості застави.
У відповідності до ст. 194 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти відповідні обов`язки у разі внесення застави, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом для проведення процесуальних дій; не відлучатися із м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими по даному кримінальному провадженню; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 211, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, -
Клопотання слідчого СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити повністю.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 03.10.2019 до 01.12.2019 включно.
Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, а саме у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 153680,00 грн., дана сума є достатньою для внесення її як застави.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою /заставодавцем/.
У разі звільнення ОСОБА_4 з-під варти під заставу, покласти на нього обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом для проведення процесуальних дій; не відлучатися із м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими по даному кримінальному провадженню; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.
Строк обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з дня внесення застави.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
У разі невиконання цих обов`язків, до ОСОБА_4 може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ухвала набирає чинності негайно після її проголошення.

Строк дії ухвали визначити до 01.12.2019 включно.
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1