Справа № 646/3216/19
№ провадження 1-кс/646/3600/2019
У Х В А Л А

11.06.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001037 від 24.04.2019 року, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що у провадженні СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001037 від 24.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до ч/ч Основ`янського ВП ГУНП в Х/о надійшли матеріали за заявою ОСОБА_5 заступника начальника ВП Основ`янська дистанційна сигналізації та зв`язку» РФ «Південна залізниця» про те, що 20.04.2019 близько 20-30 год., невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, Біологічний в`їзд, 14А, діючи таємно, шляхом вільного доступу, заволоділа муфтою, але не закінчала своїх злочинних дії до кінця з причин, що не залежали від її волі.

Під час огляду 20.04.2019 біля залізно-дорожніх шляхів, було виявлено металеву муфту РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами, яка знаходилась біля місця її експлуатації поряд із ділянкою землі для муфти, біля місця злочину знаходився чоловік який представився ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . Після чого металеву муфту РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами було віддано на зберігання, до ВП Основ`янської дистанції сигналізації та зв`язку» РФ «Південна залізниця», АТ «Українська залізниця».

07.06.2019 ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 старший електро-механік СЦБ ШЧ-5 ВП Основ`янська дистанційна сигналізації та зв`язку» РФ «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця», надав слідчому металеву муфту РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами, для проведення експертизи.

Слідчий зазначив, що з метою швидкого, повного та неупередженого розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучена металева муфтс РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами, визнана речовим доказом, з метою проведення експертизи та збереження речового доказу є необхідність у накладенні арешту на майно.

Слідчий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001037 від 24.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України, за фактом того, що 20.04.2019 близько 20-30 год., невстановлена особа, знаходячись за адресою: м. Харків, Біологічний в`їзд, 14А, діючи таємно, шляхом вільного доступу, заволоділа муфтою, але не закінчала своїх злочинних дії до кінця з причин, що не залежали від її волі.

Доводи клопотання підтверджуються відомостями з протоколів огляду від 20.04.2019 та 07.06.2019 року.

Постановою слідчого від 07.06.2019 року вилучену металеву муфту РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за №0001037 від 24.04.2019 року.
Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Вилучені речі є предметом вчиненням вказаного злочину і можуть містити у собі сліди кримінального правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.
Що стосується клопотання слідчого про визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна слід зазначити, що розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою збереження речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, які зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Керуючись статтями 167, 168, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001037 від 24.04.2019 року задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово - вилучене майно, а саме: металеву муфту РМ-8 з маркуванням «СНС10» дротами, яку було виявлено 20.04.2019 року та надано на проведення експертизи 07.06.2019 року шляхом заборони права на відчуження, користування та розпорядження.

В іншій частині задоволення клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1