печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
20.05.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У судове засідання слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, вимоги підтримує та просить задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 002986 від 28.11.2018 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 367, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.07.2014 між ПАТ «УКРІНБАНК» (далі- Банк) та ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ) укладено кредитний договір № 196, на суму 18 000 000 грн., в забезпечення за яким в іпотеку Банку на підставі іпотечного договору від 29.07.2014 укладеного між ПАТ «УКРІНБАНК» та ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_2 ) передані наступні об`єкти нерухомості, а саме:

- житловий будинок АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка площею 0,18 га, кадастровий номер :01:009:0651, за адресою: АДРЕСА_2 ;

- земельна ділянка площею 0, 0260 га., кадастровий номер :01:009:0995, за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Іванковичі, вул. Авіаторів.;

- трьохсекційна група відпочинкових котеджів, загальною площею

495,0 кв. м., за адресою: АДРЕСА_3 та буд. АДРЕСА_4 ;

- земельна ділянка, площею 0, 0600 га, кадастровий номер :22:002:1246, за адресою: Івано-Франківська область, м. Яремче, с. Поляниця.

Обтяження предмета іпотеки правами Банку зареєстровано в Державному реєстрі іпотек 29.07.2014, а також в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Також слідством встановлено, що 17.02.2016 державним реєстратором Управління державної реєстрації ГТУЮ у м. Києві ОСОБА_6 , на підставі заяви головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Київській області ОСОБА_7 , постанови про зняття арешту з майна боржника від 10.02.2016 (ВП № 49872517) та Акту № 30665327 від 09.02.2016 про реалізацію предмета іпотеки, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесені відомості про припинення іпотеки та заборони відчуження предмету іпотеки. Крім того, 09.02.2016 вказане вище майно, що знаходилось в іпотеці Банку, реалізовано з прилюдних торгів, що проводились в рамках виконавчого провадження № 49872517, відкритого ВПВР УДВС ГТУЮ у Київській області на виконання виконавчого листа № 2-1342/15, виданого 08.06.2015 згідно рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області про стягнення з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 солідарно на користь Банку суми боргу в розмірі 19 123 500 грн. Встановлено, що ПАТ «УКРІНБАНК» не вживав жодних дій по примусовому стягненню заборгованості за кредитним договором № 196 за рахунок предмету іпотеки, що належить ОСОБА_5 та ОСОБА_8 та, будучи іпотекодержателем предметів іпотеки із зареєстрованими правами застави, не надавав згоди на реалізацію предмета іпотеки.

В клопотанні прокурор зазначає, що 18.02.2016 ОСОБА_5 та ОСОБА_8 було укладено низку договір купівлі-продажу внаслідок чого, право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 ; земельну ділянка площею 0,18 га, кадастровий номер :01:009:0651, за адресою: АДРЕСА_2 ; трьохсекційну групу відпочинкових котеджів, загальною площею 495,0 кв. м., за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку, площею 0, 0600 га, кадастровий номер :22:002:1246, за адресою: Івано-Франківська область, м. Яремче, с. Поляниця та земельну ділянку площею 0, 0260 га., кадастровий номер :01:009:0995, за адресою: АДРЕСА_2 протиправно перейшло до ОСОБА_9 , яким у подальшому вказану нерухомість було перереєстровано на третіх осіб, а саме на ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ..

Під час досудового розслідування, на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 24.01.2019 (справа № 757/2978/19-к) на зазначене вище нерухоме майно накладено арешт, про що 19.02.2019 внесені відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та до Державного земельного кадастру.

Водночас на досудовому розслідуванні встановлено, що у період часу з 18.04.2019 по 25.04.2019 невстановлені досудовим розслідуванням особи, оминаючи наявність обтяження згідно зазначеного вище рішення суду, внесли до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та до Державного земельного кадастру відомості про зміну права власності на вказане нерухоме майно. Підставою для внесення вказаних змін став договір № 1 відступлення прав за Іпотечними договорами від 18.04.2019 ( сторони: ОСОБА_12 - новий іпотекодержатель та ПАТ «Українська інноваційна компанія» код 05839888 первісний іпотекодержатель), нотаріальне посвідчення якого здійснено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 та зареєстровано в реєстрі за № 660.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчий суддя вивчивши матеріали провадження за клопотанням вважає, що є достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам визначених ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети являються доказом злочину, а саме зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію) які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування, а відтак потреби органу дізнання виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Крім того, слід зазначити, що вилучене під час огляду майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилучених під час слідчих дій речей та грошових коштів.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню, приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 ; земельну ділянку площею 0,18 га, кадастровий номер :01:009:0651, за адресою: АДРЕСА_2 ; земельну ділянку площею 0,0260 га., кадастровий номер :01:009:0995, за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Іванковичі, вул. Авіаторів; трьохсекційну групу відпочинкових котеджів, загальною площею 495,0 кв. м., за адресою: АДРЕСА_3 ; трьохсекційну групу відпочинкових котеджів, загальною площею 495,0 кв. м., за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку, площею 0,0600 га, кадастровий номер :22:002:1246, за адресою: Івано-Франківська область, м. Яремче, с. Поляниця право власності на які зареєстровано за ОСОБА_12 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 із забороною користування та розпорядження вище вказаним майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1