УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 161 010 200 000 98 від 10.05.2016,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 161 010 200 000 98 від 10.05.2016 за ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 382 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому рішеннями Голосіївського районного суду м. Києва від 07.08.2017, 13.09.2018 та Соломянського районного суду м. Києва від 23.08.2017 накладені арешти на земельну ділянку з кадастровим номером :69:154:0014 за адресою АДРЕСА_1 , на об`єкт незавершеного будівництва, розташований на вказаній земельній ділянці.

На думку представника власника майна, арешти накладені необґрунтовано, тому просив арешти скасувати та поновити права власника щодо розпорядження належним йому майном.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.
У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним доведено, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.
Як вбачається з ухвал слідчих суддів Голосіївського районного суду м. Києва від 07.08.2017 та 13.09.2019 (справа № 752/21374/16-к) накладений арешт на земельну ділянку та об`єкт будівництва, що знаходяться за адресою - АДРЕСА_1 , а також заборонене проведення будь-яких будівельних, земельних, шляхових чи інших робіт та вказаній земельній ділянці та об`єкті будівництва, що належать ОСОБА_2 .

Також, ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.08.2017 (справа № 760/16303/17) накладений арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :69:154:0014, яка належить ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.
Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 569/4374/16-ц та постанові Верховного Суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.
Отже, клопотання власника майна або його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким був застосований цей захід забезпечення провадження.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 Кодексу, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його компетенції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який застосував відповідний захід забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 161 010 200 000 98 від 10.05.2016 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1