overthelex/edrsr-kpk huggingface dataset:
Провадження №: 1-кс/752/8772/19
У Х В А Л А
ВСТАНОВИВ:
В судове засідання слідчий Другого слідчого відділу (відділ з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, ОСОБА_3 не з`явився.
Відповідно до ст. 264 КПК України пошук, виявлення і фіксація відомостей, що містяться в електронній інформаційній системі або їх частин, доступ до електронної інформаційної системи або її частини, а також отримання таких відомостей без відома її власника, володільця або утримувача може здійснюватися на підставі ухвали слідчого судді, якщо є відомості про наявність інформації в електронній інформаційній системі або її частині, що має значення для певного досудового розслідування.
Відповідно до ст. 246 ч. 2 КПК України негласні слідчі (розшукові) дії проводяться у випадках, якщо відомості про злочин та особу, яка його вчинила, неможливо отримати в інший спосіб.
Відповідно до ст. 247 КПК України розгляд клопотань, який віднесений згідно з положеннями цієї глави до повноважень слідчого судді, здійснюється слідчим суддею відповідного апеляційного суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання, оскільки відомості, до яких слідчий просить надати дозвіл на тимчасовий доступ відносяться до негласних (розшукових) слідчих дій, а тому розгляд клопотання не може бути здійснений слідчим суддею районного суду.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 160, 162-164, 246 ч. 2, 247 , 264, ст. 309 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя:
У Х В А Л А
Іменем України

17 вересня 2019 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю представника особи, що подала скаргу ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В:

03.09.2019 року ОСОБА_4 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва зі скаргою, в якій скаржник просить визнати бездіяльність слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у не вчиненні процесуальних дій за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за № 0004961 від 18.06.2019 року; зобов`язати слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві долучити до матеріалів справи документи, що були зібрані за її заявою про вчинення кримінального правопорушення у лютому, квітні 2019 р.
В судовому засіданні представник особи, яка звернулася до суду з даною скаргою ОСОБА_4 ОСОБА_3 підтримав скаргу в повному обсязі з підстав викладених в ній.
Слідчий СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Вислухавши думку, обґрунтування представника скаржника, вивчивши надані заявником матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно ст.220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Як вбачається з тексту скарги, у лютому, квітні 2019 року ОСОБА_4 зверталася до Деснянського УП ГУНП в м. Києві в рамках кримінального провадження № 0004961, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, про вчинення процесуальних дій під час досудового розслідування. Проте, дані заяви слідчим досліджені не були.
З матеріалів справи, не вбачається, що у передбачений законом строк заяви ОСОБА_4 було розглянуто слідчим Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 ..
Враховуючи наведене, наявні підстави для задоволення скарги ОСОБА_4 , відповідно до вимог ст.220 КПК України .
Керуючись ст.ст. 220, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 задовольнити.
Визнати бездіяльність слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у не вчиненні процесуальних дій за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за № 0004961 від 18.06.2019 року.
Зобов`язати слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві долучити до матеріалів справи документи, що були зібрані за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення у лютому, квітні 2019 р.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя
№1-кс/756/2955/19
У Х В А Л А

16 вересня 2019 року, слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 5 порядку ст. 303 КПК України,

У С Т А Н О В И В:

16 вересня 2019 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 5 порядку ст. 303 КПК України.

Скарга подана у межах строку, встановленого ч.1 ст. 304 КПК України.

Вивчивши скаргу, керуючись ст.ст.115, 220, 303, 304, 306, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Київської місцевої прокуратури № 5 порядку ст. 303 КПК України.

Призначити розгляд вказаної скарги на 20.09.2019 на 09 год., у приміщенні Оболонського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Тимошенко, 2-є, 2-ий поверх, зал № 8).

В судове засідання викликати особу, яка подала скаргу ОСОБА_2 , слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві та прокурора Київської місцевої прокуратури № 5.

Участь особи, яка подала скаргу ОСОБА_2 при розгляді скарги є обов`язковою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "Голдкорд" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0004294,-
В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "Голдкорд" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0004294.
Особа, яка подала клопотання в судове засідання не з`явилась, про час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином, поважних причин неявки не повідомила.

Прокурор/слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України ( ч.1 ст. 26 КПК України).

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, обов`язок доказування перед слідчим суддею наявності підстав скасування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на сторону, яка звертається з клопотанням, у зв`язку з чим вона повинна обґрунтувати подане клопотання.

Враховуючи викладене, а також те, що адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ "Голдкорд" або інша уповноважена особа, на яку покладено обов`язок доказування обгрунтованості клопотання в судове засідання не з`явилась, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ "Голдкорд" про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0004294 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1
печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши питання про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 05.09.2019,

В С Т А Н О В И В:
Ухвалою слідчого судді від 05.09.2019 було задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 та продовжено строк тримання під вартою.
Як вбачається з матеріалів провадження, вступна частина ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 вересня 2019 року містить описку, а саме: невірно зазначено номер квартири, у якій проживає ОСОБА_4 67, тоді як вірно слід зазначити 38.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились.
Вивчивши матеріали провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ч.1 ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
За вказаних обставин, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя вважає, за необхідне виправити описки в ухвалі слідчого судді від 05.09.2019.
Керуючись ст.379 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Виправити описку в вступній частині ухвали слідчого судді від 05.09.2019, а саме
замість номера квартири у якій проживає ОСОБА_4 67, вірно зазначити 38.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 , подану у порядку ст. 303 КПК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва, у порядку ст. 303 КПК України, звернувся ОСОБА_2 зі скаргою на незаконні дії слідчого та прокурора у справі № 761/16746/18.
На обґрунтування скарги заявник зазначив, що слідчим і прокурором під час досудового розслідування цього кримінального провадження допущено порушення його прав.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу з додатками, дійшов висновку про таке.

Відповідно до п. 5 ст. 3 КПК досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, зокрема, зверненням до суду з обвинувальним актом.
Згідно з п. 24 ст. 3 КПК судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення.
Статтею 303 КПК визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого та/або прокурор, яка може бути оскаржена під час досудового розслідування.
З наведеного витікає, що повноваження слідчого судді щодо здійснення останнім контролю за дотриманням прав учасників кримінального провадження шляхом розгляду скарг та клопотань учасників здійснюються лише у межах досудового розслідування, тобто до направлення обвинувального акту до суду.

Водночас, як витікає зі змісту скарги та долучених до нього додатків, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 031 81 направлено до суду та зареєстровано за № 761/16746/18 (провадження № 1-кп761/934/2019).
З наведеного вбачається, що досудове розслідування у вказаному провадженні закінчилось.
Крім того, за наслідками розгляду цього кримінального провадження, 07.06.2019 вироком Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2 засуджено за ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 152 КК України до 6 років позбавлення волі.
Відповідно до ст. 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, віднесені законність (ст. 9 КПК) та диспозитивність ( ст. 26 КПК).

Відповідно до ст. 9 КПК під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України та КПК.

Враховуючи те, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні завершено, слідчий суддя дійшов до висновку про те, що у відкритті провадження за скаргою засудженого ОСОБА_2 слід відмовити.

Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст. 3, 9, 303-307 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 , поданої у порядку ст. 303 КПК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1
Справа № 295/9709/19 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.81 КК України Доповідач ОСОБА_2
Житомирський апеляційний суд
Ухвала

17 вересня 2019 р. Суддя Житомирського апеляційного суду ОСОБА_2 , вирішуючи питання про прийняття апеляційної скарги засудженого ОСОБА_3 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_3 про умовно-дострокове звільнення, -

ВСТАНОВИВ:

Апеляційна скарга засудженого ОСОБА_3 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2019 року відповідає вимогам ст. 396 КПК України.

Перешкоди для відкриття апеляційного провадження відсутні.

На підставі наведеного, керуючись ст. 398 КПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_3 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2019 року.

Забезпечити підготовку апеляційної скарги до апеляційного розгляду.

Встановити строк до 26 вересня 2019 року для подання учасниками судового провадження заперечень на апеляційну засудженого ОСОБА_3 на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 02 вересня 2019 року.

Суддя:
ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 534/1348/19 Номер провадження 11-п/814/1595/19 Доповідач ап. інст. ОСОБА_1
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 вересня 2019 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з секретарем ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава подання Комсомольського міського суду Полтавської області про направлення до іншого суду обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000667 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України ,-

В С Т А Н О В И Л А :
До Полтавського апеляційного суду надійшло згадуване вище подання, яке обґрунтовується тим, що в суді неможливо утворити склад суду для розгляду даного кримінального провадження, оскільки з двох суддів , які на даний час працюють в суді, у ОСОБА_6 закінчилися повноваження судді призначеного вперше, а суддя ОСОБА_7 перебуває у відпустці.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши подання та надані матеріали , колегія суддів приходить до висновку, що подання не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Статтею 34 КПК України передбачені підстави направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.

Обґрунтовуючи своє подання, керівник апарату суду вказав, що з двох суддів , які на даний час працюють в суді, у ОСОБА_6 закінчилися повноваження судді призначеного вперше, а суддя ОСОБА_7 перебуває у відпустці, а тому відсутня можливість утворити склад суду для розгляду кримінального провадження.

Разом з тим, як вбачається з наданих апеляційному суду матеріалів та зазначено в самому поданні, відпустка судді ОСОБА_7 закінчується 13.09.2019 року. Таким чином, станом на день розгляду подання апеляційним судом, тобто станом на 17 вересня 2019 підстави неможливості утворення складу суду для судового розгляду кримінального провадження - усунені.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що підстави направлення обвинувального акту до іншого суду відсутні, а тому у задоволенні подання необхідно відмовити.

Враховуючи наведене та керуючись положеннями ст.ст. 34, 418, 419 КПК України колегія суддів Полтавського апеляційного суду , -

У Х В А Л И Л А :
У задоволенні подання Комсомольського міського суду Полтавської області про направлення до іншого суду обвинувального акту по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000667 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України - відмовити.

Матеріали обвинувального акту повернути до Комсомольського міського суду Полтавської області .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

___________ ________________ _______________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3
ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11сс/818/1628/19 Головуючий суддя - ОСОБА_1
Справа № 632/1313/19
Категорія: ст. 399 КПК України

( про відмову у відкритті провадження)
13 вересня 2019 року м. Харків
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подали апеляційну скаргу, в якій просять ухвалу слідчого судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 23 серпня 2019 року скасувати.
Однак, при перевірці апеляційної скарги встановлені підстави для відмови у відкритті провадження.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.
Статтею 309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Можливість апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, якою розглянуто по суті скаргу на бездіяльність уповноважених осіб у кримінальному провадженні та відмовлено у задоволенні такої скарги, зазначеною правовою нормою не передбачена.
Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися з апеляційною скаргою на рішення слідчого судді, яке не може бути оскарженим в апеляційному порядку відповідно до вимог ст. 309 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 399 КПК України, відповідно до якої суддя - доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, приходжу до висновку про необхідність відмови у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Згідно ч. 5 ст. 399 КПК України копія ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Керуючись ч. 4 ст. 399 КПК України, суддя,-
Копію ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала про відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя

Харківського апеляційного суду ОСОБА_2
Справа № 752/3021/19 Головуючий в 1-й інстанції ОСОБА_1
11/824/91/2019 Доповідач - ОСОБА_2
П О С Т А Н О В А
попереднього розгляду
17 вересня 2019 року Суддя судової палати з кримінальних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_3 за участю прокурора ОСОБА_4 ,розглянув апеляцією засудженого ОСОБА_5 на постанову Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Апеляційного суду АР Крим від 26.01.2004 року(в редакції 1960 року),-
ВСТАНОВИВ:
До Київського апеляційного суду з Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_6 надійшла апеляція на постанову Голосіївського районного суду м. Києва від 03.09.2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Апеляційного суду АР Крим від 26.01.2004 року(в редакції 1960 року).
Заслухавши прокурора, який вважає за необхідне справу повернути до суду першої інстанції для виконання вимог глави 29 КПК України, дослідивши апеляційну скаргу та справу за результатами розгляду клопотання засудженого про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд доходить висновку про необхідність направлення його до Голосіївського районного суду м. Києва для виконання вимог глави 29 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 351 КПК України (в редакції 1960 року) про надходження апеляції суд першої інстанції оповіщає прокурора, інших зазначених у статті 348 цього Кодексу осіб, інтересів яких стосується апеляція, направленням відповідних

повідомлень , однак судом першої інстанції цього виконано не було.
У відповідності до ст. 354 КПК України в редакції 1960 року, після виконання вимог, передбачених статтею 351 цього Кодексу, суд, який постановив вирок чи виніс ухвалу, постанову, протягом семи діб передає справу разом з поданою апеляцією і запереченнями на неї до апеляційного суду і визначає дату розгляду ним справи. Справа призначається до розгляду не пізніше трьох місяців з дня направлення її до апеляційного суду. Справа повинна надійти до апеляційного суду не пізніш як за один місяць до визначеної судом першої інстанції дати розгляду.
Про дату призначення справи до апеляційного розгляду суд першої інстанції оповіщає заінтересованих осіб направленням відповідних повідомлень та шляхом поміщення оголошення на дошці об`яв суду. Засудженому, що утримується під вартою, про призначення справи до апеляційного розгляду повідомляється через начальника відповідної установи.
Зазначених вимог закону суд першої інстанції не дотримався та не виконав вимоги глави 29 КПК України ( в редакції 1960 року ), а тому справу слід повернути до суду першої інстанції для виконання вимог глави 29 КПК України.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 357, 359 КПК України в редакції 1960 року, -
УХВАЛИВ:
Справу повернути до Голосіївського районного суду м. Києва для виконання вимог глави 29 КПК України в редакції 1960 року.

С У Д Д Я :