Постанова
Іменем України

07 серпня 2019 року
м. Київ
справа № 761/17641/19
провадження № 51-2833 км 19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянув у судовому засіданні касаційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 травня 2019 року про відмову у відкритті провадження.
Зміст судових рішень першої та апеляційної інстанцій
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 26 квітня 2019 року за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_9 змінив застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою на домашній арешт.
Київський апеляційний суд ухвалою від 29 травня 2019 року відмовив у відкритті провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на вказану ухвалу слідчого судді.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі ОСОБА_8 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, порушує питання про скасування ухвали апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
На обґрунтування своїх вимог захисник, посилаючись на норми Конституції України та Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) й практику Європейського суду з прав людини, зазначає, що апеляційний суд незаконно відмовив у відкритті провадження за його апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді, порушивши право на оскарження судового рішення про зміну запобіжного заходу.
Від учасників судового провадження заперечень на касаційну скаргу захисника не надходило.
Позиції учасників судового провадження
Захисник у судовому засіданні просила касаційну скаргу задовольнити.
Прокурор просила касаційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу апеляційного суду - без зміни.
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, доводи учасників судового провадження, перевіривши матеріали провадження та доводи, наведені в касаційній скарзі, суд касаційної інстанції вважає, що касаційна скарга захисника підлягає задоволенню.
Згідно зі ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Відповідно до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Зокрема, законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Порушення вимог КПК, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, відповідно до ст. 412 КПК є істотними і тягнуть за собою скасування судового рішення.
Відмовляючи у відкритті провадження за апеляційною скаргою захисника на ухвалу слідчого судді про зміну підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу, апеляційний суд послався на те, що зазначена ухвала відповідно до ст. 309 КПК оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Суд касаційної інстанції не може погодитися з таким висновком.
Статтею 309 КПК передбачено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. До цього переліку, зокрема, віднесено відповідні ухвали слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту (п. 4 ч. 1 ст. 309 КПК).
У провадженні, що розглядається, слідчий суддя відповідно до положень статей 181, 200 КПК за клопотанням старшого слідчого змінив запобіжний захід ОСОБА_7 , застосувавши в такий спосіб до підозрюваного замість тримання під вартою домашній арешт. При цьому в резолютивній частині судового рішення правильно роз`яснив порядок та строк його оскарження.
Виходячи з системного аналізу норм ч. 1 ст. 309 КПК та враховуючи положення ст. 181 КПК, суд касаційної інстанції вважає, що термін «застосування запобіжного заходу» у цьому випадку охоплює не тільки його обрання, але й зміну на інший запобіжний захід.
Отже апеляційний суд, відмовляючи у відкритті провадження за апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, неправильно витлумачив положення норми п. 4 ч. 1 ст. 309 КПК, звузивши її зміст, що призвело до помилкового висновку про відсутність у захисника права на оскарження зазначеної ухвали слідчого судді.
Таким чином, указані порушення вимог кримінального процесуального закону є істотними і такими, що перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
А тому касаційна скарга захисника підлягає задоволенню, а рішення суду апеляційної інстанції скасуванню на підставі п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК з призначенням нового розгляду у суді апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438 КПК, Верховний Суд

ухвалив:
Касаційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 29 травня 2019 року про відмову у відкритті провадження скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3