Справа № 502/2511/13-к
УХВАЛА

27 вересня 2019 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , в ході розгляду в підготовчому судовому засіданні обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001391 від 10.09.2013 року відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кілія Одеської області, громадянина України, тимчасово не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не маючого фактичного місця проживання на території Кілійського району Одеської області, зі слів раніше неодноразово судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
Кілійським районним судом Одеської області здійснюється розгляд кримінального провадження за обвинувальним актом внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001391 від 10.09.2013 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
В підготовчому судовому засіданні з розгляду відповідного обвинувального акту прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та в разі незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою останній, враховуючи особу обвинуваченого, з метою уникнення кримінальної відповідальності і можливості переховування від органів досудового розслідування га суду,може незаконно впливати на свідків, потерпілих, а також вчинити інше (нове) кримінальне правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначив, що не ухиляється від відповідальності та не має на меті вчинення інших кримінальних правопорушень, або здійснення впливу на свідків та потерпілого.
Потерпілий ОСОБА_5 в підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, письмових клопотань не надав.
Заслухавши заявлене прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області клопотання та пояснення обвинуваченого з приводу клопотання, проаналізувавши відповідні положення законодавства, судом встановлено наступне.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 289 КК України.
У зв`язку з ухиленням обвинуваченого від явки до суду, ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 08.05.2018 року, зупинено судове провадження щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та оголошено його в розшук.
27.09.2019 року до Кілійського районного суду Одеської області від Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про встановлення місця перебування обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Кілійського районного суду Одеської області від 27.09.2019 року провадження по справі відновлено та призначено підготовче судове засідання.
Як зазначено в ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Подане прокурором клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому суду в разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави для продовження тримання під вартою. Обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, санкцією статті якого передбачене покарання лише у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої. Крім того, він неодноразово не з`являвся за викликами до суду, у зв`язку з чим був оголошений в розшук. Також враховуючи, що обвинувачений ніде не працює,немає доходів для проживання, не має міцних соціальних зв`язків у районі мешкання та у місці постійного мешкання, він має можливість продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, здійснювати вплив на потерпілого та свідків, яких ще не допитано в судовому засіданні, так як стороною обвинувачення ОСОБА_4 надано доступ до матеріалів досудового розслідування, у зв`язку з чим останньому стали відомі відомості щодо потерпілого та свідків.
Враховуючи вищенаведене, для запобігання визначених ст. 177 КПК України ризиків переховування обвинуваченого від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, а також впливу на свідків та потерпілого, суд вважає неможливим застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу та приходить до висновку щодо необхідності задоволення клопотання прокурора.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, яку може бути внесено до закінчення строку дії ухвали, слідчій суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, до прокуратури, або до суду, у залежності від стадії кримінального провадження; не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований та проживає.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-178, 183, 194, 197, 315, 372 КПК України, суд -
У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 25.11.2019 року включно.
Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту у залі суду.
Строк тримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою обчислювати з дня затримання, тобто з 27.09.2019 року.
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 припиняє свою дію після 25.11.2019 року.
Одночасно визначити розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 38 420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, а саме: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26302945; банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: 3731 7035 0054 35.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою у даному кримінальному провадженні; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в два місяці з моменту внесення застави, а саме до 25.11.2019 ркоу.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та повідомити про це прокурора Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , та суддю Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ..
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 396 КПК України.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1