Справа № 442/4573/19
Провадження № 1-кс/442/1573/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2019 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали провадження за скаргою захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_4 у порядку ст. 303 КПК України (оскарження повідомлення про підозру від 27.06.2019, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2019, зобов`язання прокурора оголосити підозру за ст. 118 КК України),
в с т а н о в и в:
Захисник ОСОБА_3 звернувся в інтересах підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_4 до слідчого судді у порядку ст. 303 КПК України (оскарження повідомлення про підозру від 27.06.2019, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2019, зобов`язання прокурора оголосити підозру за ст. 118 КК України). В обгрунтування скарги зазначає, що мотиви оголошеної ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 115 КК України підозри є не вірними, не відповідають обставинам справи, фактично оголошена підозра ОСОБА_4 є надуманою, а також необґрунтованою, оскільки під час досудового розслідування ОСОБА_4 дав показання, за якими він діяв, захищаючи себе: він викликав поліцію, не покидав місця злочину, звертає увагу на те, що удар у скроню потерпілому відбувся у темний період доби, хаотично. Наголошує, що у матеріалах справи є висновок судово-медичної експертизи на предмет дослідження тілесних ушкоджень, які є у ОСОБА_4 , згідно якого ці тілесні ушкодження перебувають у причино-наслідковому зв`язку з діями нападників потерпілого та свідка ОСОБА_5 , однак, незважаючи на клопотання захисника, проведення слідчих експериментів, допити свідків органами досудового розслідування не вчиняються. Наголошує, що дії, які б вказували на достатність підстав вважати, що його клієнт ОСОБА_4 діяв в умовах необхідної оборони це висновок судово-медичної експертизи, який органами досудового розслідування ніяк не трактується і не приймається до уваги, а у слідства немає прямих доказів про умисність спричинення тілесних ушкоджень потерпілому, а навпаки докази (в тому числі слідчий експеримент від 24.06.2019, який вказує на те, що ОСОБА_4 тікав, однак не зміг втекти до дому, оскільки потерпілий та свідок ОСОБА_6 , які завдавали йому тілесні ушкодження, перегородили йому дорогу і при цьому били). Перед тим як нанести удар ОСОБА_4 попереджав потерпілого та свідка ОСОБА_5 , що у нього є ніж, і він буде ним захищатись, однак саме ця обставина розлютила останніх і вони ще інтенсивніше почали наносити удари ОСОБА_4 . Нападники були набагато більшого зросту та тілобудови від ОСОБА_4 приблизно 180-190 см, порівняно з ОСОБА_4 170 см. Нападники перебували у стані алкогольного сп`яніння, оскільки ще на зупинці вживали алкогольні напої, крім того, вказує, що дані, які вказують на те, що ОСОБА_4 діяв не умисно, а в межах необхідної оборони спростовуються протоколами одночасного допиту від 04.07.2019 з свідком ОСОБА_7 , свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Так, захист звертає увагу на різницю, яка міститься у показаннях свідків та ОСОБА_4 і вказує на ті обставини, що показання свідків між собою не узгоджуються: в частині того, що ОСОБА_4 самостійно покликав ОСОБА_5 (спростовується твердженням свідка ОСОБА_9 , яка ствердила, що ОСОБА_7 сам підійшов до ОСОБА_4 , який привітавшись з ними, відійшов 10 метрів від зупинки. Також це заперечується твердженнями свідка ОСОБА_8 , яка ствердила, що 24.06.2019 вона побачила, як по дорозі їде ОСОБА_10 і, зупинившись, взяв у Хомина сигарету, покурив та сказав, що ОСОБА_11 іде догори, тобто в сторону зупинки. Після цього ОСОБА_12 поїхав і приблизно через кілька хвилин надійшов ОСОБА_11 , який пройшов повз них. Побачивши його, ОСОБА_13 та ОСОБА_14 привітались до нього: „Добрий вечір. Тоді ОСОБА_15 пішов дальше в сторону свого дому, при цьому не відповів на вітання хлопців. Через деякий час ОСОБА_16 пішов у сторону ОСОБА_17 . Чи кликав ОСОБА_18 вона не чула. Захисник ОСОБА_3 вказує, що фактично очевидцем конфлікту, який відбувся між ОСОБА_4 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , є двоє осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_15 , а достовірність даних, які висловлює ОСОБА_6 , спростовуються даним самого слідства. Хомин у протоколі одночасного допиту стверджує, що до ОСОБА_21 самостійно не підходив, а його сам покликав ОСОБА_15 коли пройшов 30 метрів від зупинки, витягнув ніж з кишені і обіцяв, що поріже, однак чому ОСОБА_15 витягував ніж причинного зв`язку немає. Тілесних ушкоджень ні він, ні ОСОБА_22 . ОСОБА_23 не наносили. Все це викривляє логіку дій підозрюваного: темної ночі ОСОБА_4 , будучи тверезим, намагається умисно завдати тілесних ушкоджень ножем 2 фізично здоровішим за нього хлопцям, які були п`яними, йдучи до дому, до свого помешкання. При цьому ОСОБА_4 керується умислом на завдання тілесних ушкоджень. Захисник ОСОБА_3 вказує, що насправді такі твердження ОСОБА_5 викривляють дійсність: стверджують, що вони не наносили тілесних ушкоджень ОСОБА_23 , коли на це вказують дані судово- медичної експертизи і очевидні тілесні ушкодження на тілі ОСОБА_4 . Зрозуміло, що свідок ОСОБА_6 оговорює свідомо ОСОБА_4 в частині того, що ОСОБА_4 покликав його для конфлікту, тому навпаки захист стверджує, що ОСОБА_4 , заподіюючи тілесні ушкодження групі осіб, діяв у межах необхідної оборони, а тому фактично захист вбачає у діях ОСОБА_4 ознаки ст. 118 КК України. Враховуючи наведене, просить скасувати повідомлення про підозру від 27.06.2019, про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2019 та зобов`язати прокурора оголосити підозру за ст. 118 КК України.
Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні просив скаргу задовольнити з підстав, викладених у такій, а також додатково скасувати підозру, оголошену 12.09.2019.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив скаргу задовольнити з урахуванням уточнень захисника.
Прокурор ОСОБА_24 у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_4 , оскільки у діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Слідчий ОСОБА_25 проти клопотання заперечувала.
Слідчий суддя, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали приходить до наступних висновків.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001117 від 24.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ухвали слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.06.2019 Клопотання старшого слідчого 1 відділення СВ Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_25 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_24 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 задоволено; застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави; строк тримання під вартою рахувати з 12 год. 50 хв. 24.06.2019; строк дії ухвали до 12 год. 50 хв. 23.08.2019 включно.
27.06.2019 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якої ОСОБА_4 підозрюється у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянню смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ухвали Львівського апеляційного суду від 10.07.2019 ухвалу слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.06.2019, якою до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід тримання під вартою без визначення розміру застави, залишено без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 в його інтересах без задоволення. В даній ухвалі апеляційним судом надано оцінку аргументам захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , а саме наступним: під час досудового розслідування ОСОБА_4 дав показання за якими він діяв захищаючи себе: викликав поліцію, не покидав місця злочину; при цьому звертає увагу не те, що удар у скроню потерпілому відбувся у темний період доби, хаотично; у справі ще не призначена судово-медична експертиза на предмет дослідження тілесних ушкоджень, які є у ОСОБА_4 . Однак згідно доданих фотографій і огляду ОСОБА_4 захисником видно очевидні тілесні пошкодження у вигляді синців на правій нозі та підпухлість руки (якою захищався підозрюваний); у слідства немає прямих доказів про умисність спричинення тілесних ушкоджень потерпілому, а навпаки докази (в тому числі слідчий експеримент від 24.06.2019) вказує на те, що ОСОБА_4 втікав, однак не зміг втекти, оскільки потерпілий та свідок ОСОБА_6 , які завдавали йому тілесні ушкодження, перегородили дорогу і при цьому били; перед тим як нанести удар, ОСОБА_4 попереджав потерпілого та свідка ОСОБА_5 , що у нього є ніж і він буде ним захищатись. Однак саме ця обставина розлютила останніх і вони ще інтенсивніше почали наносити удари ОСОБА_4 ; фактично оголошена підозра ОСОБА_4 є надуманою, а також необґрунтованою.
12.09.2019 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, згідно якої ОСОБА_4 підозрюється у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянню смерті іншій людині, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.
Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.
Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Зазначені вимоги закону були дотримані в повному обсязі.
Зі змісту повідомлень про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 27.06.2019 та від 12.09.2019 вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.06.2019 приблизно 01 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи на відстані близько 30 м від автобусної зупинки по вул. Центральній в с. Старий Кропивник Дрогобицького району Львівської області, під час раптово виниклого на ґрунті особистих неприязних відносин конфлікту з ОСОБА_20 , умисно, з метою заподіяння смерті потерпілому, утримуючи ніж в своїй правій руці, завдав ОСОБА_26 удар лезом ножа у життєво важливий орган височну ділянку голови зліва, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення черепа з локалізацією рани в лівій скронево-виличній ділянці з ушкодженням по ходу раневого каналу лівої виличної дуги, лівого скроневого м`язу, основи черепа в лівій середній черепній ямці, мозкових оболонок з крововиливами під тверду мозкову оболонку в лівій середній та задній черепних ямках, в підпавутинний простір на основі головного мозку, з ушкодженням речовини головного мозку із формуванням внутрішньомозкового крововиливу в лівій скроневій частці із проривом крові в шлуночкову систему, ушкодженням речовини базальних вузлів, що має ознаки тяжкого ступеня за ознакою небезпеки для життя в момент спричинення, що в даному випадку і призвело до смерті ОСОБА_26 близько 07 год. 27.06.2019 у КНП „Дрогобицька міська лікарня № 1 Дрогобицької міської ради, та перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку із настанням смерті потерпілого.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При вирішенні питання про обґрунтованість оголошеної ОСОБА_4 підозри, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
За визначенням Європейського суду з прав людини обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі „Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, слідчий суддя вбачає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя вбачає обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а тому відповідно не вбачає підстав для зобов`язання прокурора оголосити ОСОБА_4 підозру за ст. 118 КК України.
Враховуючи вищенаведене, у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_4 у порядку ст. 303 КПК України (оскарження повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 27.06.2019, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2019, зобов`язання прокурора оголосити підозру за ст. 118 КК України) слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 93, 94, 214, 303, 304, 305, 306, 307, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_4 у порядку ст. 303 КПК України (оскарження повідомлення про підозру від 27.06.2019, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2019, зобов`язання прокурора оголосити підозру за ст. 118 КК України), відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1