Справа № 461/5730/19
Провадження № 1-кс/461/6939/19
УХВАЛА

12.08.2019 року м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002499 від 07.06.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання, в якому слідчий просить слідчого суддю накласти арешт на нежитлове (підвальне приміщення) площею 21,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у власності гр. ОСОБА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) шляхом заборони вчинення будь- яких дій з вказаним майном, а саме: передання в іпотеку, заставу, купівлі- продажу чи іншим чином відчуження вказаного майна.

В обгрунтування внесеного клопотання покликається на те, що слідчим відділом Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Львівській області здійснюється досудове розслідуванням у кримінальному провадженні внесеному до системи Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002499 від 07.06.2019, зареєстрованого за фактом подання завідомо підробленої довідки ЛКП «Снопківське» в результаті чого незаконно заволоділа підвальним приміщенням за адресою: м. Львів, вул. Свєнціцького, 8.

В клопотанні зазначено, що в ході проведення досудового розслідування, допитано в якості свідка ОСОБА_5 , яка займає посаду майстра по експлуатації житлового фонду ЛКП «Снопківське», яка повідомила, що до ЛКП «Снопківське» звернувся гр. ОСОБА_6 , який звернувся до ЛКП із метою отримання підвального приміщення «8-3», що на вул. Свєнціцького, 8 у м. Львові. Здійснюючи свої повноваження вона провела інвентаризацію підвальних (нежитлових) приміщень за адресою: АДРЕСА_1 та виявила приміщення «8-3» площею 21,30 кв/м. Однак, до директора ЛКП «Снопківське» ОСОБА_7 прийшла ОСОБА_8 та надала витяг з єдиного реєстру речових прав та обтяжень, з якого вбачається, що право власності належить ОСОБА_8 . У графі «підстава набуття права власності» витягу є довідка «ЛКП Снопківське» №371 від 20.06.2014.Також, в ході проведення досудового слідства було допитано в якості свідка директора «ЛКП Снопківське» ОСОБА_7 , який повідомив, що довідку №371 від 20.06.2014 «ЛКП Снопківське» не видавало, оскільки по журналі реєстрації вона відсутня.

В подальшому 31.07.2019 р. вищевказане приміщення відчужено ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, про що відповідні дані внесено до єдиного реєстру речових прав та обтяжень, реєстратором ОСОБА_9 .Крім цього, в ході досудового розслідування, 08.08.2019 було проведено огляд місця події та опечатано: нежитлове (підвальне) приміщення площею 2*.З, що за адресою м. Львів, вул. Свєнціцького, буд. 8, після чого, вказане нежитлове приміщення - визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, оскільки вказане приміщення є предметом здобутим злочинним шляхом.

Тому з метою збереження предмета кримінально- протиправних дій та для можливості вжиття заходів щодо стягнення збитків В користь потерпілого, повернення комунального майна, на яке зареєстровано право власності на підставі підробленої довідки слід вжити заходів забезпечення кримінального провадження, а саме: шляхом накладення арешту на нежитлове (підвальне) приміщення, площею 21,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий в судове засідання не прибув. В клопотанні просив проводити розгляд справи без його участі..
Власник майна в порядку ч.2 ст.172 КПК України, про дату судового розгляду не повідомлявся.
Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
07.06.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002499 внесено відомості вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.
Ч.2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий у клопотанні не довів слідчому судді необхідності накладення арешту на нерухоме майно. Слідчий у клопотанні зазначає про те, що нежитлове приміщення, яке просить арештувати, відчужено ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, про що відповідні дані внесено до єдиного реєстру речових прав та обтяжень, реєстратором ОСОБА_9 . Проте слідчий не довів слідчому судді, що вказаний договір купівлі- продажу є незаконним. Також слідчий не посилається, що підставою укладення такого договору купівлі-продажу нежитлового приміщення були саме підроблені документи. Більше того, Особливістю нерухомого майна є те, що його пересування, приховування чи зникнення не можливе.
Отже, слідчому судді не наведено достатніх підстав, які б вказували на необхідність накладати арешт на нерухоме майно: нежитлове (підвальне приміщення) площею 21,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у власності гр. ОСОБА_4 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101). Відтак, в задоволенні клопотання слідчого слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 168, 170- 173, 309, 392 -395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особам, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання

Слідчий суддя: ОСОБА_1