Провадження № 1-кс/582/34/19
Справа № 582/87/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2019 року

Слідчий суддя Недригайлівського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу процесуального керівництва кримінальних проваджень управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Сумської області ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до документів у кримінальному провадженні №0000130, яке внесене до ЄРДР 31.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України та додані до нього матеріали,

ВСТАНОВИВ:

10 січня 2019 року до Недригайлівського районного суду Сумської області звернувся прокурор відділу процесуального керівництва кримінальних проваджень управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Сумської області ОСОБА_3 з клопотанням про надання тимчасового доступу до документів на паперовому та електронному носіях (з можливістю їх вилучення), що становлять банківську таємницю та знаходяться у володінні Сумської філії АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », (МФО НОМЕР_1 , ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що є структурним підрозділом АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_2 ), які містять наступні відомості за період з 01.12.2016 по 19.07.2018, а саме: відомості з документальним підтвердженням по виконанню зовнішньоекономічних контрактів, зовнішньоекономічні контракти, виписки банку по розподільному та поточно-валютним рахункам, платіжні доручення, повідомлення S.W.I.F.T стосовно розрахунків по зовнішньоекономічним контрактам, митні декларації та (або) акти виконаних робіт СМR по зовнішньоекономічним контрактам ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 . Також прокурор просить розгляд клопотання проводити без виклику особи, у володінні якої знаходяться документи.

Своє клопотання мотивував тим, що слідчим відділом Недригайлівського ВП Роменського ВП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000130 від 31.05.2018 за фактами зловживання посадовими особами своїм службовим становищем з корисливих мотивів, вчинення дій в інтересах третіх осіб, якими спричинено тяжкі наслідки у вигляді ненадходження коштів до бюджету, а також внесення недостовірних відомостей до офіційних документів. Під час досудового розслідування встановлено, що мешканцем міста Суми ОСОБА_4 за участі митного брокера ОСОБА_5 та інших осіб налагоджена злочинна схема заниження митної вартості ввезених із-за кордону транспортних засобів, шляхом надання до ІНФОРМАЦІЯ_3 завідомо недостовірних відомостей на ввезені автомобілі, що в подальшому суттєво впливає на остаточну вартість митних платежів і, відповідно, призводять до ухилення від сплати обов`язкових митних платежів у значних розмірах.

Необхідність здійснення тимчасового доступу до документів, зазначених у клопотанні, обґрунтована тим, що виникла необхідність у дослідженні даних про рух коштів на розрахункових рахунках ОСОБА_4 , що надасть змогу встановити точні суми грошових коштів, отриманих останнім від клієнтів, а також використаних для здійснення купівлі автомобілів за кордоном.

У судове засідання прокурор, яким подано клопотання, не з`явився, слідчий СВ Недригайлівського ВП ОСОБА_6 надала до суду заяву, в якій просить розгляд клопотання провести без участі слідчих Недригайлівського ВП, клопотання підтримує в повному обсязі, зазначивши, що будь-яких додаткових матеріалів кримінального провадження для долучення до матеріалів клопотання про надання дозволу на тимчасовий доступ, у слідчому відділенні відсутні.

Відповідно до ч. 2 ст. 163 КПК України розгляд клопотання здійснюється без виклику особи, у володінні якої знаходяться документи, представника АТ КБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Відповідно до ч. 1 ст. 107 КПК України розгляд клопотання здійснюється без фіксування його технічними засобами.

Вивчивши матеріали клопотання, а також додані до нього матеріали, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Із витягу з ЄРДР вбачається, що до реєстру 31 травня 2018 року внесені відомості про те, що у ході проведення досудового розслідування встановлено, що службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_4 за участю митного брокера ОСОБА_5 , фізичної особи ОСОБА_4 та інших осіб налагоджена злочинна схема щодо ухилення від сплати обов`язкових митних платежів під час розмитнення ввезених автомобілів із-за кордону. На даний час отримано фактичні дані про те, що співробітники митних органів, які зловживаючи своїми повноваженнями, з метою отримання неправомірної вигоди для себе, з корисливих мотивів, всупереч інтересам служби, за попередньою домовленістю та в інтересах третіх осіб, здійснюють розмитнення автомобілів ввезених із-за кордону з порушенням вимог чинного законодавства. При цьому ці особи надають до митних органів завідомо підроблені документи з недостовірними даними про автомобіль, а саме ціну на автомобіль з метою зменшення податкового навантаження та необхідних до сплати платежів. Дані особи надають до митних органів фіктивні дані про реальну вартість автотранспорту від суми сплаченої на торгах при аукціонній купівлі вказаного автомобілю, що значно зменшує надходження грошових коштів до бюджету України. Відповідно до положень статей 1, 54 та 338 Митного кодексу України та п.п. 4.5.10. та 4.9.2. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 631 від 30.05.2012 службові особи ІНФОРМАЦІЯ_4 зобов`язані правильно визначати митну вартість під час проведення процедур митного оформлення, перевіряти правильність нарахування митних та інших платежів. При цьому в ході перевірки цих даних, співробітники митниці не виявляють жодних порушень. За таких обставин кримінальне правопорушення було кваліфіковане за ч. 2 ст. 364 КК України, наслідком розгляду якого є його закриття 09.01.2019 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України (а. 4).

Також із цього витягу вбачається, що прокурором самостійно виявлено кримінальне правопорушення, яке 13.09.2018 внесене до реєстру за правовою кваліфікацією відповідно до ч. 1 ст. 366 КК України, що вчинене за таких обставин: суб`єкти оціночної діяльності, у тому числі ФОП ОСОБА_7 , а також старший судовий експерт ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_8 за попередньою домовленістю та в інтересах третіх осіб вносили до звітів про ринкову вартість нерозмитненого транспортного засобу та висновків експертних автотоварознавчих досліджень відповідно, тобто до офіційних документів, завідомо неправдиві відомості, щодо справжньої вартості транспортних засобів, які підлягають розмитненню.

Крім того, із цього витягу вбачається, що за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень 09.01.2019 до реєстру за правовою кваліфікацією відповідно до ч. 1 ст. 212 КК України внесені відомості про те, що мешканцем міста Суми за участі митного брокера та інших осіб налагоджена злочинна схема заниження митної вартості ввезених із-за кордону транспортних засобів, шляхом надання до ІНФОРМАЦІЯ_3 завідомо недостовірних відомостей на ввезені автомобілі, що в подальшому суттєво впливає на остаточну вартість митних платежів і, відповідно, призводять до ухилення від сплати обов`язкових митних платежів у значних розмірах (а.5).

Органом досудового розслідування кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 212 КК України, у вказаному витязі з ЄРДР, зазначено ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також, зокрема, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина перша статті 4 КПК України визначає дію Кодексу в просторі, тобто, що кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав та в порядку, передбачених цим Кодексом, незалежно від місця вчинення злочину.

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 214 КПК України якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.

При цьому ч.1 ст. 218 КПК України визначено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення (територіальна підслідність).

Підслідність це врегульована законом сукупність ознак кримінального провадження, на підставі яких конкретне кримінальне провадження підлягає розслідуванню тим чи іншим органом досудового розслідування. Саме правила про підслідність обумовлюють правильний розподіл кримінальних проваджень як між окремими органами досудового розслідування, так і між окремими підрозділами в одному органі досудового розслідування.

Отже, згідно з територіальною підслідністю визначається питання про те, слідчий якого саме адміністративного району (області) повинен розслідувати кримінальне правопорушення. Тобто провадження розподіляються між однойменними ланками органів досудового розслідування з урахуванням їхньої територіальної юрисдикції.

Крім того, відповідно до ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Відповідно спільною загальною підставою визначення підслідності та підсудності за територіальною ознакою є місце вчинення кримінального правопорушення. Збіг юрисдикцій органу досудового розслідування та суду при застосуванні цієї ознаки усуває спір про підсудність. Первинною підставою визначення як підслідності так і підсудності є місце вчинення кримінального правопорушення, місце проведення досудового розслідування є лише похідною підставою. Відповідно, застосування обох цих критеріїв не містить теоретичних суперечностей і може впроваджуватись як поєднання основного (загального) критерію та додаткового.

Як вбачається з доданого до клопотання витягу з ЄРДР, місцем вчинення кримінальних правопорушень, зазначених у даному витязі, є м. Суми.

Крім того, ч. 3 ст. 216 КПК України чітко передбачено, що досудове розслідування злочинів, передбачених зокрема, ст. 212 КК України, (як у даному випадку), здійснюють слідчі органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства і до підслідності органів Національної поліції, як передбачено ч. 1 ст. 216 КПК України, не віднесено.

Таким чином, згідно доданих до клопотання документів, слідчий суддя ІНФОРМАЦІЯ_7 доходить до висновку, що визначення саме Недригайлівського ВП як органу досудового розслідування у даному випадку суперечить вимогам статей ч. 7 ст. 214, ч. 3 ст. 216, ч. 1 ст. 218 КПК України щодо підслідності даних кримінальних правопорушень. Додані до клопотання, окрім витягу з ЄРДР, протокол обшуку, проведеного за визначеною в ньому адресою у м. Суми від 19.07.2018, ухвала слідчого судді ІНФОРМАЦІЯ_8 щодо накладення арешту на майно, що було вилучено під час вище вказаного обшуку у кримінальному провадженні №0000130 від 31.05.2018, а також рапорт прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Сумської області від 09.01.2019 додатково підтверджують суперечність та невідповідність вимогам ст. ст. 216, 218 КПК України щодо визначення Недригайлівського ВП як органу досудового розслідування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування. Дана норма закону визначає повноваження процесуального прокурора щодо визначення (зміни) підслідності у кримінальному провадженні, однак такими повноваженнями він наділений лише в межах своєї територіальної юрисдикції.

Згідно з ч. 5 ст. 36 КПК України Генеральний прокурор, керівник регіональної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст. 218 КПК України спори про підслідність вирішує керівник органу прокуратури вищого рівня.

Згідно з ч.1 ст. 110 КПК України, процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Частиною третьою статті 110 КПК України визначено, що рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Будь які відомості щодо визначення (зміни) підслідності саме за Недригайлівським ВП матеріали клопотання не містять.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема й щодо тимчасового доступу до речей і документів на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже, виходячи зі змісту вимог ст.ст. 132, 218 КПК України, прокурор відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органами прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Сумської області І. Ступник не наділений повноваженнями у даному кримінальному провадженні звертатись до слідчого судді Недригайлівського районного суду Сумської області з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.

Положеннями розділу ІІ КПК України не визначено чітко, як має діяти слідчий суддя, в разі звернення до слідчого судді з клопотанням у разі очевидного недотримання положень ч. 7 ст. 214, ч. 3 ст. 216, ч. 1 ст. 218 КПК України при визначенні органу досудового розслідування, який вправі здійснювати досудове розслідування в даному провадженні.

В силу ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься і верховенство права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість держави (ст. 3 Конституції України, ст. 8 КПК України).

З огляду на викладене, слідчий суддя ухвалює у цій справі найприйнятніше рішення, а саме повернути прокурору клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, що не перешкоджатиме уповноваженому ініціатору клопотання у подальшому зверненню з відповідним клопотанням до уповноваженого місцевого загального суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 214, 216, 218, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу процесуального керівництва кримінальних проваджень управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури Сумської області ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до документів у кримінальному провадженні №0000130, яке внесене до ЄРДР 31.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК повернути прокурору.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя:підпис З оригіналом згідно

Слідчий суддя: ОСОБА_1