КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 квітня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Зугдіді, Грузія, з середньою освіту, одружений, має сина 2001 року народження, працює директором ТОВ Агрофірма "Факел", постійно проживає на території України з 2001 року, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України.

за участю:
прокурора ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_8 ,
ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , та продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 09.05.2019 року включно.

Як визнав установленим в ухвалі слідчий суддя, розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в межах строку досудового розслідування, існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування вчасно, в зв`язку із чим у даному кримінальному провадженні потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, проведення яких потребує значного часу, одночасно у відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України врахував обґрунтованість оголошеної підозри, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні діяння, в якому він підозрюється, дані про особу підозрюваного та прийшовдо висновку про наявність підстав вважати, що встановлені під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ризики не зменшились, продовжують існувати, а саме можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, а відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 в подальшому при здійсненні досудового розслідування належить утримувати під вартою.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити слідчому у задоволенні клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Застосувати до ОСОБА_6 міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який визначити за місцем його проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 , заборонивши залишати житло в період часу з 20:00 години до 09:00 години, із покладенням відповідних обов`язків.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги вказує на те, що оголошена ОСОБА_6 підозра у вчиненні інкримінованих злочинів є необґрунтованою.

Зазначає, що слідчий суддя не врахував характеризуючі дані про особу підозрюваного, безпідставно погодився з доводами сторони обвинувачення та жодним чином у своєму рішенні не обґрунтував наведені у клопотанні ризики, які надумані та не мають жодного законного аргументу. Вважає, що в клопотання слідчого, а також в ухвалі слідчого судді містяться лише припущення щодо наявності певних ризиків, визначених у ст. 177 КПК України і жодного письмового доказу щодо їх існування не доведено.

Посилається на те, що слідчим суддею не наведено жодного додаткового мотиву для необхідності продовження цього запобіжного заходу.

Стверджує, що суд в порушення вимог ст. 183 КПК України не визначив підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Заслухавши суддю-доповідача щодо змісту оскарженої ухвали слідчого судді, доводи захисників та підозрюваного щодо обставин викладених в апеляційній скарзі, яку вони підтримали в судовому засіданні апеляційного суду за наведених у ній обставинах і просили про її задоволення, доводи прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, вивчивши матеріали провадження за клопотанням слідчого, перевіривши, обговоривши та обміркувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2016 під №0005064 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 та ОСОБА_22 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України.
10.11.2018 року ОСОБА_6 затриманий за підозрою у вчиненні злочину у порядку ст. 208 КПК України.
11.11.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України, а саме у торгівлі людиною, а так само вербуванні, переміщенні, переховуванні, передачі людини, вчинені з метою експлуатації, з використанням, обману, шантажу, уразливого стану, вчинені щодо кількох осіб, повторно, поєднані з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого чи його близьких, або з погрозою застосування такого насильства, вчинені організованою групою.
12.11.2018 року Шевченківським районним судом міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 08.01.2019 року включно.

27.12.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України.

03.01.2019 року Дарницьким районним судом міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.02.2019 року включно.

30.01.2019 року Шевченківським районним судом міста Києва продовжено строк застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 до 30.03.2019 року включно.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Між тим, строк досудового розслідування в кримінальному провадженні продовжено ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року до шести місяців, тобто до 10 травня 2019 року.

25.03.2019 року старший слідчий СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 на 60 днів.

27.03.2019 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва вказане клопотання слідчого було задоволено та продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 09.05.2019 року включно.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.

Згідно з вимогами ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.

Колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані не в повній мірі.

Під час розгляду клопотання органу досудового розслідування слідчий суддя суду першої інстанції встановив, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, що підтверджується долученими до клопотання матеріалами, сукупність яких є достатньою для продовження дії запобіжного заходу, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились.

Також, слідчий суддя ретельно дослідив доводи клопотання слідчого відносно обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попереднього судового рішення про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою. При цьому для завершення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні існує законодавчо встановлена необхідність у проведенні слідчих та процесуальних дій, обґрунтованість та необхідність яких перевірена слідчим суддею при постановленні ухвали про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні та підтверджена в судовому засіданні матеріалами клопотання.

Окрім цього, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, зокрема його вік, стан здоров`я, склад сім`ї, а також те, що підстав для зміни запобіжного заходу на інший більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, не встановлено, на підставі чого дійшов висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо підстав продовження відносно ОСОБА_6 строку тримання під вартою, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Разом з тим, прийнявши обґрунтоване рішення про продовження щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя залишив поза увагою вимоги п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України.

На думку колегії суддів, прокурором не доведено, що ризики, які були встановлені під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення застави, щодо ОСОБА_6 існують нині та є настільки вагомими, що самі по собі виключають можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі і визначення альтернативного запобіжного заходу.

Досудове розслідування в даному кримінальному проваджені триває понад чотири місяці, за цей час було проведено значний обсяг процесуальних дій та заходів спрямованих на встановлення обставин вчинення злочину та осіб причетних до нього, але нових даних щодо застосування підозрюваним насильства під час вчинення інкримінованого йому злочину, як і нових даних щодо продовження існування тих ризиків, на які прокурор посилався раніше, в клопотанні не наведено, а тому станом на даний час, на думку колегії суддів, обґрунтованим та таким, що підтверджується матеріалами справи є лише ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Згідно з пунктом 3 статті 5 Конвенції, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні посадові особи зобов`язані розглянути й альтернативні заходи забезпечення її явки до суду. Фактично, це положення не лише проголошує право на "розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження", а й передбачає, що "звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання" (рішення у справі "Сергій Волосюк проти України" п. 38).

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (рішення у справі "Буров проти України" п. 51).

На підставі чого, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також інші дані про особу підозрюваного, колегія суддів приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі, яка зможе забезпечити виконання покладених на ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України, у випадку внесення застави.

Органи зобов`язані належним чином виправдати суму застави, та прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму (рішення у справі "Мангурас проти Іспанії" п. п. 78-80).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість злочину, у вчиненні якого ОСОБА_6 підозрюється, можливі наслідки від вчинення злочину, дані про особу підозрюваного в їх сукупності, зокрема і майновий стан, колегія суддів вважає, що в даному кримінальному провадженні необхідно встановити заставу в межах п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, з метою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом України, а саме заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 576 300 гривень.

Саме такий запобіжний захід є достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 та виконання покладених на нього обов`язків.

За таких обставин, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, колегія суддів приходить до остаточного висновку, що апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 ,та продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою в межах строку досудового розслідування з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 183 КПК України, а також покладенням на нього відповідних процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2019 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , та продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 задовольнити частково.
Продовжити щодо ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, а саме до 09 травня 2019 року включно.

Одночасно визначити підозрюваному ОСОБА_6 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 576 300 гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, , реєстраційний рахунок: 2186, банк надавача послуг: ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО банку: 820172).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду у кримінальному провадженні;
- не відлучатися із постійного місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків покладених судом визначити протягом двох місяців після внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний ОСОБА_6 будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Термін дії ухвали встановити до 09 травня 2019 року включно.

Ухвала набирає законної сили з часу проголошення і оскарженню не підлягає.
Судді:

_______________ _______________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/2452/2019
Категорія: ст. 199 КПК України
Слідчий суддя у суді першої інстанції ОСОБА_23
Доповідач в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1