ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/383/19
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" березня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000030 за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з базовою середньою освітою, неофіційно працюючого різноробочим, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 1 ст. 249 КК України,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_4 , 28.08.2017 року, близько 16 години 30 хвилин, знаходячись на лівому березі магістрального каналу від Бортницької станції аерації, на відстані близько 30 метрів від СТО по вул. Колекторна, 18, що у Дарницькому районі м. Києва, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел незаконного вилову риби, всупереч ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, використовуючи заборонене знаряддя лову водних біоресурсів - павук (складається з 4 металевих штирів, хрестовини та сітки з нитки), здійснив незаконний вилов риби різних видів загальною кількістю 47 штук, а саме: карась сріблястий в кількості 10 штук та сазан в кількості 37 штук, яку в подальшому під час огляду місця події було вилучено працівниками відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві.
Проведеною Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області оцінкою від 06.09.2017 року № 2-9/2965-17 розмір завданої рибному господарству України, державі, шкоди становить 11 492 грн. 00 коп.
Відповідно до листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України від 22.05.2017 року № 242-05/17, загальний збиток іхтіофауні Канівського водосховища (до річкової частини якого відноситься зазначена у запиті ділянка здійснення незаконного лову), завданий незаконним вилученням перелічених у запиті біоресурсів є значно більшим за суттєву шкоду, що становить 290 неоподаткованих мінімумів, тобто шкода рибному господарству Канівського водосховища р. Дніпро та гідрофауні магістрального каналу Бортницької станції аерації, яка завдана вилученням водних біоресурсів, відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000030 є істотною.
Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_4 винним себе визнав повністю, у вчиненому щиро каявся та суду показав, що справді, за обставин, викладених в мотивувальній частині вироку, він, 28.08.2017 року, близько 16 години 30 хвилин, знаходячись на Бортницькому каналі за допомогою знаряддя лову «павук», для власних потреб виловив 10 карасів та 37 сазанів. У вчиненому щиро каявся, вказав, що більше ніколи не ловитиме рибу за допомогою заборонених знарядь лову.
Обмежившись у судовому засіданні за згодою учасників судового провадження в порядку ч. 3 ст. 349 КПК України поясненнями обвинуваченого, який повністю визнав себе винним у вчиненні кримінального правопорушення, за відсутності сумнівів у добровільності та істинності позиції учасників судового провадження щодо визнання фактичних обставин, суд приходить до висновку про недоцільність дослідження інших доказів стосовно тих обставин, які ніким не оспорюються, і вважає доведеною винність ОСОБА_4 у вчиненні незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду, та кваліфікує його дії за ч. 1 ст. 249 КК України.
Обираючи обвинуваченому міру покарання, суд приймає до уваги характер та ступінь тяжкості вчиненого злочину, фактичні обставини справи та характер злочинного діяння, а також відношення обвинуваченого до скоєного, який вину визнав у повному обсязі.
Судом також враховуються і дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який негативних характеристик немає, неофіційно працює різноробочим, на спеціальних обліках не перебуває, раніше ні в чому осудному помічений не був, в судовому засіданні обіцяв в подальшому не допускати противоправної поведінки.
До обставин, що пом`якшують покарання обвинуваченої, суд відносить щире каяття.
Обставин, що обтяжують покарання, судом не встановлено.
З огляду на викладене, суд вважає, що необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень, як обвинуваченим, так і іншими особами, є призначення покарання у виді штрафу в мінімальних межах, встановлених санкцією частини статті.
Питання речових доказів підлягає вирішенню відповідно до положень ст. 100 КПК України.
Керуючись ст. ст. 369-371 КПК України, суд, -
ЗАСУДИВ:
Визнати ОСОБА_4 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити покарання у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1 700 грн.
Речові докази, а саме:
- знаряддя лову павук (складається з 4 металевих штирів, хрестовини та сітки з нитки), який знаходиться на зберіганні в камері схову речових доказів у відділі поліції в річковому порту «Київ» ГУ НП у м. Києві - знищити.
Вирок суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення через Дарницький районний суд м. Києва з урахуванням особливостей, передбачених ч. 2 ст. 394 КПК України.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.

Суддя