Справа № 754/6357/19
У Х В А Л А
Іменем України

29 квітня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
у присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , відносно якого ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.06.2016 року застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу зі звичайним наглядом, за скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 259, ч. 2 ст. 259 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

29.04.2019 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно гр. ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів, в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0003203 від 27.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру в тому, що він 27.04.2019 року перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванні місці бажаючи дезорганізувати робочу діяльність та тим самим посягнути на громадську безпеку, вирішив вчинити повторне завідомо неправдиве повідомлення про підготовку терористичного акту - підготовку вибуху приміщень церков, храмів та синагог, які розміщенні на території міста Києва.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне завідомо неправдиве повідомлення на підготовку терористичного акту, ОСОБА_4 27.04.2019 року о 07 годині 52 хвилині, знаходячись біля будинку № 25/21 по вул. Кубанської України в м. Києві, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх злочинних дій, користуючись таксофоном за яким закріплений номер НОМЕР_1 , зателефонував по номеру спецлінії «102» Головного управління Національної поліції в місті Києві та зробив повторно завідомо неправдиве повідомлення про те, що приміщення церков, храмів та синагог, які розміщенні на території міста Києва заміновано, тобто про підготовку вибухів, які загрожують загибелі людей чи іншими тяжкими наслідками, після чого поклав слухавку та залишив місце здійснення ним телефонного дзвінка.

Обґрунтовуючи клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , може переховуватися від органу досудового розслідування та у подальшому суду, так як згідно ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17.11.2017 року вчинив суспільно-небезпечне діяння, передбачене ст. 394 КК України, а саме: втечу із спеціалізованого лікувального закладу. Крім того, підозрюваний може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки раніше притягувався до примусових заходів виховного характеру за вчинення аналогічних злочинів, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_5 проти клопотання заперечував, посилаючись на те, що даний час підозрюваний має ознаки психіатричного захворювання та потребує надання йому психіатричної допомоги, тому просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та його захисника, опитавши ОСОБА_8 , яка є матір`ю підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Як встановлено судом, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.06.2016 року до ОСОБА_4 застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу зі звичайним наглядом, за скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 259, ч. 2 ст. 259 КК України.

Згідно ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17.11.2017 року, ОСОБА_4 вчинив суспільно-небезпечне діяння, передбачене ст. 394 КК України, а саме: втечу із спеціалізованого лікувального закладу.
Відповідно до вимог ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, може бути застосований запобіжних захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , який згідно довідки спеціалізованої психіатричної МСЕК № 2 має ІІ групу інвалідності (загальне захворювання), із рекомендованими заходами щодо відновлення працездатності - реабілітаційний центр, спостереження психіатра, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372, 508 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , - відмовити.

Помістити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до психіатричного закладу: Київська міська психоневрологічна лікарня № 3 (Київська область, Васильківський район, селище міського типу Глеваха, вул. Павлова, 7) в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.
Після поміщення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до психіатричного закладу: Київська міська психоневрологічна лікарня № 3 (Київська область, Васильківський район, селище міського типу Глеваха, вул. Павлова, 7), звільнити ОСОБА_4 з під-варти.

Відповідно до ст. 205 КПК України, ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали один місяць.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду потягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1