У Х В А Л А

27 березня 2019 року м. Фастів

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянув клопотання старшого слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (матеріали кримінального провадження №0000043 від 26.03.2019) відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у кримінальному провадженні за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-
в с т а н о в и в:
Клопотання, яке погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні 0000043 від 26.03.2019, надійшло до суду 26 березня 2019 року та відповідає вимогам ст.184 КПК України.
Досудовим розслідуванням ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.186 КК України. Органи досудового розслідування зазначають, що 19.02.2019 щодо ОСОБА_5 направлено обвинувальний акт до Печерського районного суду міста Києва за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, однак він, перебуваючи на волі, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні умисного злочину проти власності за наступних обставин.
Так, ОСОБА_5 25 березня 2019 року близько 22 години 20 хвилин, знаходячись у другому вагоні з хвоста електропоїзда сполученням "Фастів-Київ", який знаходився на третій приміській платформі залізничної станції Фастів-1 за адресою: Київська область, м. Фастів, вул. Шевченка №30, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, побачив незнайомого чоловіка (в подальшому ОСОБА_7 ), який сидів на сидінні у вагоні та був одягнутий у темно-сині спортивні кросівки. Дане взуття сподобалось ОСОБА_5 і останній вирішив запропонувати ОСОБА_7 обмінятися взуттям.
З даною метою ОСОБА_5 пересів зі свого місця до ОСОБА_7 та запропонував обмін взуттям, на що останній категорично відмовив і між ними виник словесний конфлікт. В ході конфлікту у ОСОБА_8 несподівано виник умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , які не є небезпечними для життя та здоров`я останнього, з метою відкритого викрадення чужого майна, а саме чоловічих кросівок марки «kellairend», 44 розміру, вартістю 400 грн., які належали ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій умисний злочинний умисел, направлений на відкрите заволодіння чужим майном із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я ОСОБА_7 , з корисливим мотивом, діючи повторно, ОСОБА_5 наніс ОСОБА_7 один удар кулаком лівої руки в область обличчя, після чого останній впав на сидіння. Надалі, продовжуючи свої злочинні умисні дії, усвідомлюючи, що потерпілий помічає незаконні його дії, направлені на викрадення чужого майна, силоміць стягнув з ніг потерпілого кросівки та відразу одягнув їх. В цей час до вагону зайшли пасажири і ОСОБА_7 почав вимагати від ОСОБА_5 повернення свого майна, а саме кросівок.
ОСОБА_8 , незважаючи на викриття своїх протиправних дій свідками, викрадене майно не повертав власникові, а натомість для укриття свого злочину продовжив побиття потерпілого, нанісши йому два удари в голову, після чого останній впав та отримав тілесні ушкодження у вигляді забою голови.
ОСОБА_5 , не зважаючи на те, що свідки, які зайшли до вагону електропоїзду, розуміли сутність його злочинних дій, а саме вчинення ним викрадення чужого майна, продовжив свої злочинні дії направлені на утримання викраденого майна, не повертаючи його власникові.
На думку слідства, ОСОБА_5 своїми умисними протиправними діями наніс ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 400 грн. та завдав тілесних ушкоджень у вигляді забою голови.
Органи досудового розслідування вважають, що вказані обставини та фактичні дані свідчать про те, що жоден з інших запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, підозрюваного ОСОБА_5 не зможе запобігти ризикам передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, а також іншим чином перешкодити кримінальному провадженню та вчиняти аналогічні злочини тому, в якому він підозрюється. Тобто він може вчинити дії передбачені п. 1, 2, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий в судовому засіданні просила клопотання задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, повідомила, що наявні ризики зазначені в клопотанні, вважає їх доведеними.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні просив обрати домашній арешт в нічний період доби, оскільки вважає, що ризики не доведені.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
В судовому засіданні встановлено, що 26.03.2019 відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000043 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 186 КК України.
25.03.2019 о 24 год.00 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
26.03.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні умисного, корисливого злочину, будучи, з його слів, раніше судимим, за місцем тимчасового проживання характеризується негативно, 24.01.19 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, проте ОСОБА_5 належних висновків для себе не зробив і продовжив свою злочинну діяльність, не має постійного доходу, також тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим (за вчинення тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, покарання за який передбачено до шести років позбавлення волі), слідчий суддя не бере до уваги факт утримання підозрюваним трьох малолітніх дітей та перебування у шлюбі, так, як належних доказів на підтвердження надано не було, що підтверджує про відсутність міцних соціальних зв`язків, а тому існують ризики, що підозрюваний перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Згідно ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» терміном на шістдесят діб, тобто до 23 травня 2019 року.
Строк дії ухвали до 23 травня 2019 року до 24 год. 00 хв.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення.
На ухвалу може бути подана апеляоційна скарга протягом пяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1