Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9984/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2018 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого криміналіста Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Смоліно Маловисківського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 187, п.п. 6,12 ч. 2 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
У клопотанні зазначено, що встановлені під час досудового розслідування докази стали підставою для повідомлення 25.09.2018 ОСОБА_4 про підозру вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187, п.п. 6,12 ч. 2 ст. 115 КК України.

За відомостями клопотання, а також доданих до нього матеріалів встановлено, що ОСОБА_4 , 18.02.2018, близько 18 години 00 хвилин, за попередньою змовою та спільно з невстановленою досудовим слідством особою чоловічої статі, перебуваючи в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , з корисливих мотивів, переслідуючи мету злочинного збагачення, вчинили умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті власнику вказаного домоволодіння ОСОБА_7 при наступних обставинах:

Близько 18 години 00 хвилин 18.02.2018, ОСОБА_4 за попередньою змовою та спільно з невстановленою досудовим слідством особою чоловічої статі, прийшли до місця проживання ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а саме до будинку АДРЕСА_2 , та безперешкодно проникли до вказаного домоволодіння, оскільки потерпілий ОСОБА_7 самостійно відчинив їм вхідні двері. Після цього, ОСОБА_4 разом з невстановленим чоловіком, перебуваючи в помешканні потерпілого, діючи умисно, з метою вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, з корисливих мотивів, застосували відносно потерпілого фізичне насильство, яке виразилось у тому, що вони, нанесли ОСОБА_7 удари в обличчя, голову та тулуб руками та ногами, а також сокирою, що була забрана у потерпілого, від яких потерпілий ОСОБА_7 впав на підлогу. Причиною смерті ОСОБА_7 є черепно-мозкова травма у вигляді крововиливу під м`яку мозковому оболонку головного мозку та мозочка, перелом кісток черепа, крововилив в м`які покрови голови з внутрішнього боку.
Після цього, ОСОБА_4 , разом з невстановленим слідством чоловіком, який перебував поряд та повністю підтримуючи злочинні дії ОСОБА_4 , блокував дружину потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , закривши її в окремій кімнаті (кухні), попередньо нанісши рукою кілька ударів рукою та кулаком руки по обличчю та голові, щоб остання не покликала на допомогу, відшукали в будинку потерпілого грошові кошти в сумі близько 8 000 (восьми тисяч) гривень, покривало та п`ять подушок, та заволоділи вказаним майном.
Слідчий вважає, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема висновком експерта №19/10-2/273-СЕ/18 від 30.07.2018, відповідно до якого встановлено: генетичні ознаки слідів крові у змивах з уламка дерев`яної палиці (об`єкт №3) є змішаними та містять генетичні ознаки зразка крові ОСОБА_4 .
Слідчий у клопотанні називає ризики передбачені ст. 177 КПК України, які не зменшилися, зокрема те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та на іншу особу, причетну до вчинення злочину , яка на даний час не встановлена. А тому враховуючи характер суспільно-небезпечних діянь, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 ніж тримання під вартою, сторона обвинувачення не вбачає.

Також слідчий зазначає обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, як то отримання висновків судово-медичних, судових молекулярно-генетичних експертиз, додаткової судово-дактилоскопічної експертизи, виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою і наполягав на його задоволенні.

Захисник і підозрюваний вказали, що клопотання не може бути задоволено, при цьому захисник зазначив, що клопотання подане в порушення визначеного ст. 199 КПК України п`ятиденного строку, а також звернув увагу суду на відсутність доказів ризиків, на які вказує прокурор. Також зауважив, що докази підозри отримані з порушенням процесу, а тому є недопустимими; зауважив, що стороною обвинувачення не враховані показання свідків сторони захисту, які підтверджують знаходження підозрюваного в іншому місці; також наголосила, що стороною обвинувачення було умисно сфальшовані докази, а саме спеціально нанесена кров підозрюваного на предмет, вилучений з місця вчинення злочину.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що не причетний до події кримінального правопорушення, вказав, що стороною обвинувачення порушуються розумні строки досудового розслідування, він має міцні соціальні зв`язки, що у сукупності дають підстави для звільнення його з під варти.

Заслухавши думку прокурора, захисника і підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснювати дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Варто зауважити, що на даній стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не пред`являв до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду, а тому з урахуванням наданих прокурором доказів обґрунтування підозри ОСОБА_4 , керуючись висновком Європейського суду з прав людини, який відображений у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", було встановлено інформацію, яка переконала слідчого суддю як об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_4 міг вчинити вищеописаний злочин.

Не можуть слугувати спростуванням висновків експерта №19/10-2/273-СЕ/18 від 30.07.2018 показання свідків сторони захисту, які забезпечили алібі підозрюваному, так як оцінка такої інформації має бути надана з урахуванням аналізу цього доказу та інших доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності і взаємозв`язку обставин кримінального провадження (ст. 94 КПК України). А тому результати цієї експертизи на думку слідчого судді, станом на сьогодні є тим доказом, який може підтверджувати причетність ОСОБА_4 до обставин, визначених у підозрі.

Не заслуговують на увагу доводи захисника про спотворення доказів стороною обвинувачення, тобто умисне нанесення на предмет, вилучений під час огляду місця події крові ОСОБА_4 , з підстав ненадання доказів таким фактам.

Крім того слід зауважити, що доводам сторони захисту щодо алібі ОСОБА_4 на момент вчинення злочину, законності його затримання, отримання ним рани на руці під час виконання трудових обов`язків вже надавалась судова оцінка як слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу так і апеляційним судом під час перегляду законності такого застосування, а тому при умові, що інших даних, на підтвердження своїх доводів, стороною захисту не надано, цим доводам надана оцінка, однак вони до уваги не прийняті.

Таким чином, зважаючи на те, що з матеріалів кримінального провадження, наданих слідчим, враховуючи дані про особу підозрюваного, а також те, що до скоєння вказаних особливо тяжких злочинів причетна ще невстановлена на даний час органом досудового розслідування особа, що дає підстави вважати, в разі застосування до підозрюваного іншого, не пов`язаного з триманням під вартою, запобіжного заходу, останній буде мати можливість спілкуватися з цією невстановленою особою та перешкоджати кримінальному провадженню, також і іншим чином, тому слідчий суддя вбачає необхідність продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п.1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки останнього.

Серйозність злочину, за яким ОСОБА_4 повідомлено в підозрі, а саме за ч. 4 ст. 187, п.п. 6,12 ч. 2 ст. 115 КК України, є також тим фактором, який надає можливість продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки це є один із аспектів при оцінюванні загрози ухилення від слідства чи продовження заняття злочинною діяльністю (справа ЄСПЛ «Ілійков проти Болгарії»).

Недотримання слідчим порядку подання вказаного клопотання з простроченням на один день не встановлює підстав для неможливості його розгляду і перевірки зазначених у ньому обставин або відмови у його задоволенні.

Водночас слідчий суддя вважає за необхідне вказати слідчому та прокурору про обов`язок неухильного виконання норм Кримінального процесуального кодексу України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 183, 194, 196, 197, 199, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою задоволити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, а саме до 22.01.2019 включно, на умовах його застосування відповідно до ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.09.2018, тобто без визначення розміру застави.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому і прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1