Справа № 640/7152/19
н/п 1-кс/640/4632/19
"08" квітня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 03.04.2019 невстановлена особа, яка представилась як ОСОБА_5 знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Героїв праці, 9, в приміщенні магазину «Епіцентр» шляхом вільного доступу, з полиці, викрала товар, чим завдала ТОВ "Епіцентр К" матеріальний збиток на суму 1 584 грн, однак при виході з магазину був помічений охоронцем та зупинений, через що не довів свій умисел до кінця.
03.04.2019 у ході огляду місця події у громадянина ОСОБА_5 було вилучено термовітропродувка ТМ «Makita HG» та кусачки металеві з чорними ручками.
Власником вилученого майна, а саме кусачок металевих з ручками чорного кольору являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
На виконання ст. 91, 171 КПК України, 04.04.2019 проводились невідкладні слідчі дії, направлені на встановлення власника та документів або відомостей, які підтверджують право власності на вказані речі. З об`єктивних причин органом досудового розслідування встановлені зазначені обставини та проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії лише 05.04.2019, тобто після закінчення робочого дня у Київському районному суді м. Харкова.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, що було вилучене в ході огляду місця події 03.04.2019 та 04.04.2019.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 08.04.2019 надійшла заява від слідчого Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , в якій він просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі у зв`язку з службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі (а.с. 12).
В судове засідання представник ТОВ "Епіцентр К" не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання.
Неприбуття в судове засідання слідчого, власника майна відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
03.04.2019 з 18.50 год. до 19.20 год. проведено огляд місця події у кімнаті «Police» в будівельному гіпермаркеті «Епіцентр» за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 9а, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події вилучено термовітропродувка ТМ «Makita HG» та кусачки металеві з чорними ручками (а.с. 7-8).
04.04.2019 з 14.20 год. до 14.50 год. проведено огляд місця події у приміщенні кабінету №308 за адресою: м. Харків, вул. Алчевськиз, 49, в ході якого, згідно протоколу огляду місця події вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 9-10).
В клопотанні про арешт вилученого майна, сторона обвинувачення просить поновити строк на звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, у зв`язку з тим, що 04.04.2019 проводились невідкладні слідчі дії, направлені на встановлення власника та документів або відомостей, які підтверджують право власності на вказані речі. З об`єктивних причин органом досудового розслідування встановлені зазначені обставини та проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії лише 05.04.2019, тобто після закінчення робочого дня у Київському районному суді м. Харкова.
Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання сторони обвинувачення та поновлення процесуального строку слідчому, прокурору на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, пропущеного із поважних причин.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Однак, не підлягає задоволенню клопотання сторони обвинувачення в частині передачі арештованого майна на відповідальне зберігання потерпілому, оскільки до матеріалів клопотання не залучено жодних даних про потерпілого, як не надано даних про можливе місце зберігання арештованого майна у потерпілого, такі дані не надані також в ході розгляду клопотання слідчому судді. За вказаних обставин, на теперішній час наявні підстави до визначення місцем зберігання арештованого майна Київський ВП ГУ НП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 117, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене 03.04.2019 в ході огляду місця події у кімнаті «Police» в будівельному гіпермаркеті «Епіцентр» за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, 9а, а саме: термовітропродувка ТМ «Makita HG», кусачки металеві з ручками чорного кольору до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна Київський ВП ГУ НП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1