Провадження № 1-кс/592/8120/18

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 листопада 2018 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , без фіксації процесуальної дії за допомогою технічних засобів, розглянув клопотання слідчого Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000678 від 07.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України
Перевірив надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, -
встановив:
Слідчий своє клопотання мотивує тим, що 07.11.2018 до чергової частини Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області надійшло відношення від директора ТОВ АФ «Владана», з повідомленням про те, що в період часу з 15.09.2018 по 17.09.2018 рік, невстановлена особа, шляхом вільного доступу, з частково огородженої ділянки зернового току, розташованого по АДРЕСА_1 та належить ТОВ АФ «Владана», таємно для оточуючих викрала одну секцію металевої огорожі, вагою 50 кг., чим спричинила матеріальні збитки ТОВ АФ «Владана» на заявлену суму 270 грн.
07.11.2018 відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000678, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України.
В ході досудового розслідування було встановлено, що на в середині вересня 2018 року у денний період часу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 разом з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_3 за попередньою змовою, шляхом вільного доступу, викрали одну металеві секції огорожі, яка лежала біля частково огородженої ділянки зернового току, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та належить ТОВ АФ «Владана». Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 з викраденим майном зникли з місця злочину. В подальшому, в той же час, після крадіжки, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 продали викрадену ними металеву секцію раніше їм знайомому ОСОБА_6 , який працював на пункті прийому металобрухту, розташованому за адресою: АДРЕСА_4 та на території якого останній і зберігав придбану ним металеву секцію.
12.11.2018 року в ході огляду місця події, що відбувався на відкритій, нічим не огородженій ділянці місцевості, а саме біля пункту прийому металобрухту, розташованому по АДРЕСА_4 , гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_5 , добровільно видав працівникам поліції одну металеву секцію, яку він в середині вересня 2018 року придбав для власних потреб у раніше йому знайомих ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .
Під час огляду вищевказаної металевої секції було встановлено, що металева секція прямокутної форми, виготовлена з металевих шин шириною по 4 см. кожна та довжиною по 1 м. кожна, які зварені між собою, металева секція виготовлена з чорного металу, загальна довжина секції 295 см., ширина 1 м., вагою 40 кг. та яка в подальшому була вилучена.
На теперішній час є всі підстави вважати, що вилучена 12.11.2018 під час огляду місця події вищеописана металева секція є речовим доказам у кримінальному провадженні, тому вона може бути використана як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі.
Вивчивши клопотання та додані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Підставами застосування арешту даного тимчасово вилученого майна є необхідність визнання вилучених предметів речовими доказами.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 170, 172, 173, 175 КПК України,
ухвалив:
Клопотання слідчого Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській ст. лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт на металеву секцію прямокутної форми, виготовлену з металевих шин шириною по 4 см. кожна та шириною по 1 м. кожна, які зварені між собою, загальною довжиною 295 см., шириною 1 м., вагою 40 кг.
Копію ухвали для виконання негайно направити слідчому, власнику майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1