Справа № 216/329/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді: ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю учасників кримінального провадження
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника обвинуваченого ОСОБА_7
потерпілої ОСОБА_8
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Кривому Розі в залі судового засідання № 3 клопотання прокурора щодо продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою колегії суддів Дніпровського апеляційного суду від 18.01.2019р. подання Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області щодо визначення підсудності даного обвинувального акту задоволено.
Кримінальне провадження за №0001958 від 21.10.2018р., відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, направлено до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для здійснення судового провадження у встановленому законом порядку.
Ухвалою від 21.01.2019р. вказане кримінальне провадження призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 21.01.2019р. колегіально, в складі трьох суддів.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за ознаками умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.
Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на шістдесят діб. Вказує, що існують обґрунтовані ризики, передбачені ст.177 КПК України: ризик того, що ОСОБА_6 може переховуватися від суду, про що свідчать спосіб та суспільна небезпека вчиненого ним кримінального правопорушення, строк покарання який йому загрожує в разі визнання винним; ризик того, що може впливати на потерпілого, свідків, які в судовому засіданні ще не допитувались; ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, що підтверджується характером вчинених злочинів. Запобігти встановленим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не можливо.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 вказує, що дане клопотання прокурора було їй вручене за 30 хв. до його оголошення, вона не мала можливості з ним ознайомитися та висловити свою думку з приводу вказаного клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримує думку свого захисника.

Потерпіла ОСОБА_8 клопотання прокурора підтримує, просить продовжити обвинуваченому строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки в разі звільнення обвинуваченого з-під варти, він може продовжити свої злочинні дії, так як вони є сусідами, тому перебування ОСОБА_6 на свободі є суспільно небезпечним.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Згідно ст.315 ч.3 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини зокрема у справах «Харченко проти України», «Єлоєв проти України», «Фельдман проти України», «Ходорковський проти Росії», «Сааді проти Сполученого Королівства», п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи, що означає необхідність перевірки не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою. При цьому рішення суду про продовження строку тримання під вартою, не може базуватися на первісних підставах, що слугували для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Суд має з`ясувати можливість застосування до особи, яка тримається під вартою, будь-яких альтернативних більш м`яких запобіжних заходів замість тримання під вартою. Дотримання принципу пропорційності між важливістю негайного виконання зобов`язання, та важливістю забезпечення права на свободу в демократичному суспільстві.

Ухвалою слідчого судді Центрально-Міського районного суду м.Кривого Рогу від 23.10.2018 р. ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід тримання під вартою, який продовжено ухвалою суду від 05.12.2018 р. до 21.01.2019 р.

Обставини, на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися, та продовжують існувати до часу розгляду справи судом, тому суд вважає що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя особи, а саме умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк більше 7 років, що вказує на ризик переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення покарання, в разі визнання його винуватим; за даним кримінальним провадженням не допитані свідки та потерпіла, існує ризик незаконного впливу обвинуваченого на потерпілу та свідків, які не допитані судом; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, зважаючи на неприязнені відносини між обвинуваченим та потерпілою, які є сусідами, про що повідомила потерпіла в судовому засіданні, тому суд вважає необхідним продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою ще на 60 днів по 21.03.2019р. включно.

На думку суду, в даному випадку інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи та недоторканості, гарантованих ст.29 Конституції України, а ухвала суду є законодавчо встановленим рішенням щодо тримання особи під вартою.
Крім того, колегія суддів не може взяти до уваги пояснення захисника з приводу того, що оскільки за 5 діб їй не було вручено клопотання про продовження строку тримання під вартою, вона не може висловити свою думку щодо клопотання, так як дане клопотання їй було вручено за 30 хв. до його розгляду, клопотання викладено на 4 аркушах, в ньому описуються всі раніше вчинені дії за даним кримінальним провадженням, з якими захисник була ознайомлена, бо була вже присутня під час розгляду попереднього клопотання про продовження строку тримання під вартою 05.12.2018 року, тому, на думку колегії суддів, часу для ознайомлення з даним клопотанням захиснику було достатньо.
Дії захисника суд розцінює як спробу затягнути судове засідання, оскільки 21.01.2019 року о 24.00 год. спливає строк тримання під вартою у відношенні її підзахисного.
Керуючись ст.ст.177, 183, 199, 315 ч.3 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів - по 21 березня 2019 р. включно.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:
Судді: