Справа № 496/4284/18
Провадження № 1-кп/496/343/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2018 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілих
захисника обвинуваченого -
обвинуваченого
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Біляївка Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносного обвинуваченого ОСОБА_4 та клопотання захисника обвинуваченого про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду знаходиться зазначене кримінальне провадження.
У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді триманні під вартою. Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що ризики які враховувалися при обранні вказаного запобіжного на досудовому слідстві, на даний час не відпали.
Захисник обвинуваченого надав до суду клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в якому просить: скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеса від 21.09.2018 р. про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 ; змінити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в період часу з 22:00 до 06:00 год. Обґрунтовує клопотання, тим що обвинувачений за місце реєстрації характеризується позитивно, частково компенсував потерпілим шкоду у розмірі 200 доларів США та зазначає, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, стороною обвинувачення не доведені.
Обвинувачений підтримав клопотання захисника та запевняв суд, що не має наміру переховуватися від суду та бажає працювати, щоб відшкодувати шкоду потерпілим.
Представник потерпілих у підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання прокурора та вважав за необхідне відмовити у клопотанні захисника.
Потерпілі у підготовче судове засідання не з`явилися про причини не явки не повідомили.
Прокурор заперечував проти клопотання захисника, посилаючись на ту обставину, що з повністю аналогійним клопотанням захисник звертався до апеляційного суду Одеської області.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.09.2018 року, до обвинуваченого ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 діб.
Конституційний Суд України в п. 4 рішення від 23 листопада 2017 року №1-р/2017 зазначив, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.
Така позиція Конституційного Суду України узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України" вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).
Конституційний Суд України зазначив, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родин й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.
Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Оцінюючи наведені прокурором доводи в їх сукупності та приведені на їх противагу сторонами кримінального провадження доводи, з огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність вчиненого діяння, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , тяжкість покарання у вчиненні якого обвинувачується останній, який не працевлаштований, не має законних джерел для існування, суд прийшов до висновку, що наразі не перестали існувати ризики, які стали підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, можливість переховування від суду та можливість незаконно вплинути на потерпілих, свідків, а також можливість скоїти інші кримінальні правопорушення. Вагомість приведених ризиків на момент розгляду питання про обрання запобіжного заходу не зменшилась.
Згідно статей 1, 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних, до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до правової позиції, сформульованої у пункті 79 рішення Європейського суду з прав людини "Харченко проти України" від 10.02.2011, питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Таке, що продовжується, тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.
Застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в пункті 35 рішення Європейського суду з справ людини у справі "Летельє проти Франції".
З приводу заявленого захисником обвинуваченого клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду вважає за необхідне зазначити, що доводи викладені захисником у клопотанні є безпідставними, оскільки підставою для скасування запобіжного заходу може бути лише обґрунтоване підтвердження того, що ризики, які були зазначені в ухвалі суду при його обранні на теперішній час відпали, що в свою чергу захисником доведено не було. Так захисником до клопотання долучені копії документів на які він посилається на обґрунтування клопотання, поганої якості, що позбавляє суд можливості прочитати їх. На прохання суду надати оригінали для огляду, захисником було відмовлено з мотивів, що він їх не взяв з собою.
Також суду є не зрозумілим вимога у клопотанні захисника про скасування ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеса від 21.09.2018 р. про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , що не в ходить в повноваження суду першої інстанції, а є повноваженнями суду апеляційної інстанції.
Щодо клопотання захисника в частині зміни запобіжного заходу обвинуваченого на домашній арешт, слід зазначити.
Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5ст.194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом чи про зміну способу їх виконання.
Згідно ч.5 ст.201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.
Тобто із вказаних норм випливає, що зміна запобіжного заходу щодо підозрюваного допускається за наявності на те підстав, для його заміни, а саме наявності нових обставин.
В ході розгляду клопотання захисника, судом було встановлено, що виключних обставин для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні сторони захисту не вказано та у підготовчому судовому засіданні не доведено. Заявлені стороною захисту обставини в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу обвинуваченого, не можуть слугувати виключною підставою для зміни йому запобіжного заходу.
За таких обставин суд приходить до висновку, що клопотання захисника обвинуваченого про скасування та зміну запобіжного заходу не достатньо обґрунтоване, а тому задоволенню не підлягає, в свою чергу клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає задоволенню.
При цьому також необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливепокарання за інкриміноване обвинуваченому діяння.
Керуючись ст.ст. 177,178,181, 184, 193, 196, 203, КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:
Задовольнити клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто з 06 листопада 2018 року до 05 січня 2019 року, включно, в Одеському УВП-21 УДПтС України в Одеській області.
В клопотанні захисника обвинуваченого про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Повний текст ухвали складено 09 листопада 2018 року.

Суддя ОСОБА_1