Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/3279/19
Провадження № 1-кс/644/1063/19

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 квітня 2019 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0001080 від 27.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення за ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене 27.04.2019 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування клопотання слідчим зазначено наступне.

Слідчим відділом Індустріального ВП ГУНП в Харківської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001080 від 27.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення за ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.04.2019 приблизно о 1250 годині, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, маючи умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи протиправність та суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, діючи умисно, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , наніс 7 ударів ножем ОСОБА_6 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення втік.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_6 , відповідно довідки КНП «ХМКЛ №25» завдано наступні тілесні ушкодження: проникаюче ножове поранення грудної клітини зліва, гемопневматоракс, колото-різану рану лівого плеча.

В період часу з 1445 години 27.04.2019 по 1535годину 27.04.2019 слідчим СВ Індустріального ВП ГУ НП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду виявлено та вилучено розкладний ніж з пластиковою рукояткою, рушник з речовиною бурого кольору та капці темно-синього кольору.

27.04.2019 о 1950 години ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, в останнього вилучено паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , джинси чорного кольору «REVOLT», кофта чорного кольору «Bsone», штани спортивні.

Сторона обвинувачення зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також враховуючи, що всі вилучені предмети зберегли сліди кримінального правопорушення та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 27.04.2019 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 29.04.2019 року надійшла заява від слідчого Індустріального ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , в якій він просить розглядати клопотання про арешт майна без його участі. Клопотання просить задовольнити в повному обсязі .

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Перевіривши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя приходить до наступного.

В провадженні Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0001080 від 27.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.115 КК України.

27.04.2019 року з 1545 год. до 1620 год. в порядку та відповідно до ч.2 ст.237, ч.3 ст.233 КПК України, до постановлення ухвали слідчого судді, проведено огляд за адресою: АДРЕСА_1 , згідно протоколам огляду місця події від 27.04.2019 року , в ході якого вилучено вказане в клопотанні майно, (а.с. 7-12).

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 29.04.2019 на підставі ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, надано дозвіл на огляд у приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вказане в клопотанні вилучене майно, відповідає вимогам ст.98 КПК України щодо речових доказів, а саме:

- в сукупності є матеріальними об`єктами, які використовувались як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України;

- зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України;

- можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються в рамках зазначеного кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Індустріального ВП ГУНП України в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001080 від 27.04.2019 року - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 27.04.2019 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на :
-розкладний ніж з пластиковою рукояткою;

-рушник з речовиною бурого кольору;

-капці темно-синього кольору;

-паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 ;

-джинси чорного кольору «REVOLT»;

-кофту чорного кольору «Bsone»;

-штани спортивні.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову Індустріального відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 30.04.2019 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1