Справа №:755/3142/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" квітня 2019 р. колегія суддів Дніпровського районного суду м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001201 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27 ч. 2 ст. 121 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_7 ,
потерпілого ОСОБА_8 ,
представника потерпілого ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,
обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в :
з Київської місцевої прокуратури №4 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду вищевказаний обвинувальний акт та додані до нього документи, які ухвалою судді призначені до розгляду у підготовчому судовому засіданні.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_5 запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, оскільки, вони обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень відповідно, а тому існують ризики, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності впливатимуть на потерпілого та свідків, ухилятимуться від слідства та суду чи іншим чином перешкоджатимуть встановленню істини в кримінальному провадженні. Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується відсутністю у ОСОБА_6 усталених соціальних зв`язків. Крім того, враховуючи те, що ОСОБА_6 зловживає алкогольними напоями, не працює, веде антисоціальний спосіб життя, існує ризик того, що перебуваючи на волі він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_10 заперечував проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_6 має постійне місце проживання у м. Києві, зазначені у клопотанні прокурором ризики вважає необґрунтованими. У зв`язку із чим не вбачає підстав для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотань прокурора.

Потерпілий та його представник підтримали клопотання прокурора та просили його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотань прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання прокурора, дійшов такого висновку.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 ч. 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу обвинуваченого та визначені у п. 1- п. 11 ч. 1 вказаної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, відсутність міцних соціальних зв`язків, той факт, що він раніше не судимий, офіційно не працює, має місце проживання в м. Києві.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Як зазначається у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Бекчієв проти Молдови (Becciev v. Moldova), від 04 жовтня 2005 № 9190/03 п. 59). Щодо небезпеки вчинення нових злочинів, то посилання на минуле особи не може бути достатнім для обґрунтування відмови в звільненні («Мюллер проти Франції» (Muller v France) від 17 березня 1997 року №21802/93 п. 44).

Таким чином, слідчий суддя не бере до уваги доводи сторони обвинувачення щодо обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки на доведення даної позиції клопотання містить єдине зазначення, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам та не забезпечить у повній мірі дієвості кримінального провадження, що безумовно не може свідчити про доведеність даного факту.
Крім того, прокурором не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_6 буде ухилятись від слідства та суду.
Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02 , щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).
Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, прокурором доведено, наявність достатніх підстав вважати, що існує ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, переховування від органів досудового розслідування та/або суду, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави суду застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, суд дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям обвинуваченого на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених процесуальних обов`язків.
Щодо клопотання прокурора про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то слід зазначити таке.

Згідно із ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Відповідно до ч. 3 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний вжити необхідних заходів для забезпечення захисником підозрюваного, обвинуваченого, якщо останній заявив клопотання про залучення захисника, якщо участь захисника є обов`язковою або якщо слідчий суддя, суд вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника.
Як вбачається з матеріалів долучених до обвинувального акта захисником прав та інтересів ОСОБА_5 є адвокат ОСОБА_11 .
Відповідно до заяви обвинуваченого ОСОБА_5 від 26 квітня 2019 року він не бажає розглядати клопотання прокурора про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без захисника ОСОБА_11 , який перебуває на лікарняному, крім того не бажає отримувати послуги інших захисників.
Зважаючи на те, що захисник ОСОБА_11 не з`явився у судове засідання, з метою не допущення порушення прав обвинуваченого ОСОБА_5 на захист, суд вважає за необхідне клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без розгляду.
Керуючись ст. 49, 128, 177, 182, 194, 291, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 до 24 червня 2019 року та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні обов`язки:
не відлучатися з міста Києва без дозволу суду;
не змінювати місця проживання без дозволу суду;
утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному провадженні;
у разі наявності, здати паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
носити електронний засіб контролю.
Звільнити ОСОБА_6 з-під варти у залі суду та негайно доставити до місця проживання за адресою АДРЕСА_2 .
Роз`яснити ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_7 .
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 50 хв 02 травня 2019 року.
Головуючий суддя: ОСОБА_1
Суддя: ОСОБА_2
Суддя: ОСОБА_3