Єдиний унікальний номер 205/2389/19
Єдиний унікальний № 205/2389/19
Провадження №1-кс/205/727/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000889 від 15.03.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 186 КК України, відносно:

ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Азербайджану, громадянина Азербайджану, азербайджанця, маючого середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, дітей на утриманні не маючого, не зареєстрованого, проживає за невстановленою адресою, раніше не судимого
перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах, -

ВСТАНОВИВ:
До Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що ОСОБА_8 14.03.2019 року близько 20 годин 23 хвилин перебував біля будинку № 25, розташованого по вул. Володимира Самодриги в м. Дніпро. В цей час в нього раптово виник злочинний умисел, спрямований на вчинення відкритого викрадення майна ОСОБА_10 .

Так, ОСОБА_8 14.03.2019 року близько 20 годин 24 хвилин, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, відкрито, керуючись корисливим мотивом, знаходячись біля будинку № 27, розташованого по вул. Володимира Самодриги в м. Дніпро, наблизився до ОСОБА_10 , після чого за допомогою ривка своєю рукою вихопив жіночу сумку, яку потерпіла утримувала правою рукою, всередині якої знаходилось: жіночий гаманець чорного кольору із логотипом «CRESTI», всередині якого знаходилися грошові кошти в сумі близько 1 550 гривень 00 копійок, також 1 долар США, банківські картки «Приват Банк» в кількості 4 штуки, пластмасовий конверт зеленого кольору (прозорий), всередині якого знаходилися грошові кошти в сумі близько 6000 гривень 00 копійок, паспорт громадянина України та ідентифікаційний код на ім`я ОСОБА_10 , мобільний телефон марки Nokia 220 Dual SIM чорного кольору IMEI: НОМЕР_1 , шкіряні жіночі рукавиці чорного кольору із хутряними вставками.

Після чого ОСОБА_8 утримуючи при собі викрадене майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, завдавши своїми злочинними діями потерпілій майнову шкоду.

15.03.2019 року ОСОБА_8 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, тобто у вчиненні злочину середньої тяжкості, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 4 років.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Підозрюваний та його адвокат у судовому засіданні просили суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши підозрюваного, прокурора, адвоката, дослідивши клопотання і матеріали наглядового провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи з наданих слідчому судді матеріалів зокрема, витягу з ЄРДР за № 000889 від 15.03.2019 року; рапорту ІПП УПП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 від 15.03.2019 року; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_10 від 15.03.2019 року; протоколу допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_12 від 15.03.2019 року; протоколу допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_13 від 15.03.2019 року; протоколу пред`явлення осіб для впізнання по фотознімкам потерпілій ОСОБА_10 15.03.2019 року; протоколу пред`явлення осіб для впізнання по фотознімкам потерпілій ОСОБА_10 15.03.2019 року; протоколу пред`явлення осіб для впізнання по фотознімкам неповнолітньому свідку ОСОБА_12 15.03.2019 року; протоколу пред`явлення осіб для впізнання по фотознімкам неповнолітньому свідку ОСОБА_13 15.03.2019 року; протоколу огляду місця події від 14.03.2019 року; протоколу огляду місця події від 15.03.2019 року; протоколу огляду місця події від 15.03.2019 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbelland Hartleyv. theUnited Kingdom), п. 32, Series А, № 182).
На думку слідчого судді, вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.п, 1 ч.1 ст.177 КПК України (ризику щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду).

Обґрунтовуючи наявність такого ризику, слідчий суддя враховує у своїй сукупності дані про особу підозрюваного, зокрема, те, що він не має постійного та офіційно зареєстрованого місця проживання, офіційного працевлаштування, міцних соціальних зав`язків, конкретні обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення, репутацію, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вищевказаному правопорушенні.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Слідчий суддя вважає, що в даному випадку сукупність вищеназваних ризиків та обґрунтованість доводів щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу в виді тримання під вартою вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам протиправної поведінки підозрюваного.
Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри, наявність вищевказаного ризику та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.
Разом із цим, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та враховуючи відсутність доказів того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави у цьому провадженні йому раніше не обирався і не був порушений, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Так, згідно вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, а також те, що він на даний час притягується до кримінальної відповідальності за інші кримінальні правопорушення, не одружений, не працює, суд приходить до переконання за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 15 (п`ятнадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 28 815 грн. 00 коп. оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно вказаної особи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
1. Клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця Азербайджану, громадянина Азербайджану, по кримінальному провадженню № 0000889 від 15.03.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України задовольнити.
2. Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця Азербайджану, громадянина Азербайджану,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 21 години 10 хвилин 12 травня 2019 року включно.
3. Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця Азербайджану, громадянина Азербайджану, обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.
4. Заставу визначити у розмірі, що становить 15 (п`ятнадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 28 815 грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
5. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
6. У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися із населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
7. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.
8. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави та з моменту його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі порушення обов`язків, покладених на нього у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.
9. Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1