УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ТОВ «Вулвер» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 001 60 від 25.01.2017,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ТОВ «Вулвер» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 001 60 за ч.5 ст.191, ч.2 ст.364 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 25.01.2017 слідчим управлінням Генеральної прокуратури України розпочато досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому рішенням слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.02.2018 (справа № 757/9790/18-к) накладений арешт на грошові кошти ТОВ «Вулвер», що знаходяться на банківських рахунках, відкритих в АТ «Укрексімбанк».

Однак, у зв`язку з тим, що 16.07.2018 прокурором відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 прийнято рішення про передачу кримінального провадження для здійснення подальшого розслідування до СУ ГУНП у м. Києві ініціатор клопотання, вважаючи що вказаний захід забезпечення кримінального провадження застосований необґрунтовано, звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про його скасування.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 22.02.2018 (справа № 757/9790/18--к) на майно ТОВ «Вулвер» у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 001 60 накладений арешт.

Водночас, відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.

Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі № 569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.

Отже, клопотання власника майна про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким був заснований такий захід забезпечення провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 Кодексу, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його компетенції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду Шевченківським районним судом м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який застосував відповідний захід забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ТОВ «Вулвер» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 170 000 000 001 60 від 25.01.2017 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1