н/п 1-кс/640/4388/19
"02" квітня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
До Київського районного суду м. Харкова 01.04.2019 надійшло клопотання слідчого третього відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить задовольнити клопотання та накласти арешт на майно, вилучене у житловому будинку, господарських будівлях і спорудах за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), паспорт НОМЕР_2 , виданий 14.07.1999 Люботинським МВ УМВС України в Харківській області, а саме: полімерні ємності об`ємом 10 л. кожна у кількості 10 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність, об`ємом 5 л. у кількості 1 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 25 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 20 л. у кількості 7 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри зеленого кольору об`ємом 20 л. у кількості 13 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри білого кольору об`ємом 20 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність білого кольору об`ємом 1000 л. у кількості 1 шт. із замішками рідини з характерним запахом спирту; водяний насос ТМ: Aquatica № 775312 з приєднаними полімерними шлангами з металевими фітингами; місцем зберігання речей - визначити відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів прокурорами відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Харківської області.
Під час досудового розслідування встановлено факти незаконного виготовлення алкогольних напоїв з недоброякісної сировини на території Харківського району Харківської області, вживання яких призвело до тяжких наслідків.
Слідчим 25.03.2019, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 22.03.2019 року, проведено обшук у житловому будинку, господарських будівлях та спорудах домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_1 ), паспорт НОМЕР_2 , виданий 14.07.1999 Люботинським МВ УМВС України в Харківській області. У ході обшуку вилучено майно, зазначене в клопотанні.
Під час проведення обшуку було відібрано зразки прозорої рідини, які знаходилися у полімерній ємності об`ємом 10 л., каністрі синього кольору об`ємом 25 л. з білою кришкою, каністрі синього кольору об`ємом 25 л. з чорною кришкою, каністрі білого кольору об`ємом 20 л., каністрі синього кольору об`ємом 20 л., відібрані зразки у полімерній пляшці об`ємом 0.5 л. у кількості 2 шт. з кожної ємкості, які упаковані в полімерні пакети та опечатані.
Власник вилученого майна у порушення вимог Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» не має ліцензії на виробництво або реалізацію спирту, алкогольних напоїв, у власника товару немає жодної документації на підтвердження походження, транспортування, виробництва, відповідності продукції, що в сукупності може свідчити про його незаконне виготовлення та обумовлює необхідність призначення судової експертизи, а також може свідчити, що вилучений товар є таким, що підлягає вилученню з обігу.
Враховуючи викладене вважає, що повернення товару, який ймовірно буде використано для подальшого збуту, без проведення судової експертизи та, відповідно, визначення чи є вилучений товар незаконно виготовленим, є прямим порушенням завдання кримінального провадження щодо захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень.
Вилучене під час обшуків 25.03.2019 майно є доказами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 3 ст. 204 КК України.
Відповідно до показань ОСОБА_6 , яка проживає у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , у якому було проведено обшук, їй не відомо кому саме належить вилучене органом досудового розслідування майно.
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 25.03.2019 обшуку та містить відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно та являється речовими доказами, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 01.04.2019 надійшла заява від слідчого 3-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_3 , в якій він просить у зв`язку з службовою зайнятістю розглянути клопотання про арешт майна без його участі. Також у зв`язку з неможливістю встановити володільця майна, щодо якого подано клопотання про арешт, про сить розглянути клопотання без його виклику. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Згідно клопотання сторони обвинувачення, встановити володільця майна, щодо якого подано клопотання про арешт, на теперішній час неможливо.
Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
25.03.2019 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 22.03.2019 проведено обшук у житловому будинку, господарських будівлях, спорудах на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , з 12.05 год. до 16.09 год., в ході якого, згідно протоколу обшуку від 25.03.2019 вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 36-39).
До Київського районного суду м. Харкова 27.03.2019 о 10.29 год. поштою надійшло клопотання слідчого третього відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу 04/4 прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на майно, вилучене у житловому будинку, господарських будівлях і спорудах за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерні ємності об`ємом 10 л. кожна у кількості 10 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність, об`ємом 5 л. у кількості 1 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 25 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 20 л. у кількості 7 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри зеленого кольору об`ємом 20 л. у кількості 13 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри білого кольору об`ємом 20 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність білого кольору об`ємом 1000 л. у кількості 1 шт. із замішками рідини з характерним запахом спирту; водяний насос ТМ: Aquatica № 775312 з приєднаними полімерними шлангами з металевими фітингами; місцем зберігання речей - визначити відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104.
Згідно копії розписки, вказана копія ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 28.03.2019 отримана прокурором ОСОБА_4 29.03.2019 (а.с. 41).
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, стороною обвинувачення протягом 48 годин після вилучення в ході обшуку 25.03.2019 майна, як того вимагає абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, 27.03.2019 подано до суду клопотання про арешти майна, вилученого під час обшуку.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, у такому випадку, тобто в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як встановлено слідчим суддею, 01.04.2019 до Київського районного суду м. Харкова, після усунення недоліків в межах встановленого строку, надійшло клопотання слідчого третього відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Харківській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на вище зазначене майно, вилучене в ході обшуку 25.03.2019 за вище зазначеною адресою.
Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором, слідчим не порушено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.
За змістом ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про проведення обшуку, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 25.03.2019 в ході проведення обшуку у житловому будинку, господарських будівлях і спорудах за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерні ємності об`ємом 10 л. кожна у кількості 10 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність, об`ємом 5 л. у кількості 1 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 25 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри синього кольору об`ємом 20 л. у кількості 7 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри зеленого кольору об`ємом 20 л. у кількості 13 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерні каністри білого кольору об`ємом 20 л. у кількості 9 шт., заповнені прозорою рідиною з характерним запахом спирту; полімерна ємність білого кольору об`ємом 1000 л. у кількості 1 шт. із замішками рідини з характерним запахом спирту; водяний насос ТМ: Aquatica № 775312 з приєднаними полімерними шлангами з металевими фітингами до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104 СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1