Справа № 296/2461/19
УХВАЛА
Іменем України

11 березня 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно, виявлене та вилучене у ході проведеного огляду місця події, а саме території, розташованої поблизу АЗС «БРСМ», що по вул. Житомирській, 146 в м. Новоград-Волинський Житомирської області, а саме: грошові кошти у загальній сумі 3580 грн.; мобільний телефон марки «Самсунг» моделі GT-Е 1200, ІМЕІ якого НОМЕР_1 з сім-карткою мобільного оператора «Київстар» НОМЕР_2 ; клаптик паперу з рукописним записом « НОМЕР_3 »; аркуш паперу з рукописними записами, яка іменована як розписка; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «ДЕО ЛАНОС» TF69Y, серії НОМЕР_4 ; банківська картка ПАТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_5 ; грошові кошти в сумі 24 гривні.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов висновку про необхідність повернення клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

У силу ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого можливості відчужувати певне його майно.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мета відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, всупереч вказаних вимог у клопотанні про арешт майна слідчим не зазначено контактні дані власника майна (номеру телефону, адреси електронної пошти), у зв`язку з чим, останнього неможливо викликати в судове засідання для розгляду клопотання у визначений ч.1 ст.172 КПК України строк.

Вказані обставини позбавляють слідчого суддю дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання повідомити володільця майна та прийняти рішення по клопотанню.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна слідчому для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.132,171,172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно - повернути для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1