Справа № 300/337/15-к
Провадження № 1-кс/300/320/2018
У Х В А Л А

02.11.2018 р. смт. Воловець
Слідчий суддя Воловецького районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого СВ Воловецького ВП Мукачівського ВП ГУНП України у Закарпатській області ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , під час розгляду у відкритому судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000310,

в с т а н о в и л а:

Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна - автомобіля марки "Менрседес-Бенц", НОМЕР_1 , накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000310.

Під час судового розгляду адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, яку мотивував тим, що в матеріалах кримінального провадження немає рішення про накладення арешту на автомобіль марки "Менрседес-Бенц", НОМЕР_1 , у зв"язку з чим відсутній предмет заявленого клопотання про скасування арешту майна.

Слідчий СВ Воловецького ВП Мукачівського ВП ГУНП України у Закарпатській області ОСОБА_3 проти задоволення клопотання не заперечив.

Заслуавши учаників судового засідання, слідчий суддя прийшла до наступного висновку.

Відповідно до ст.7 Кримінального процесуального кодексу України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, серед інших, зокрема, віднесені законність (ст. 9 КПК), змагальність (ст. 22 КПК) та диспозитивність ( ст. 26 КПК).

Згідно з ст. 9 КПК під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у силу ч. 2 ст. 174 КПК розгляд клопотання про скасування арешту майна здійснюється за участі особи, яка подала таке клопотання та особи, за клопотанням якої було арештовано майно.

Наведена норма спрямована на дотримання учасниками кримінального провадження вимог принципів змагальності та диспозитивності.

Суть останнього визначена у ст. 26 КПК та передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, у свою чергу, відповідно до ч.6 ст. 22 КПК зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час принцип змагальності у силу ст. 22 КПК саме на особу, яка звернулася з клопотанням, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що заявлення того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом, а не обов`язком через, що реалізується заявником на власний розсуд.

Таким чином, право подачі адвокатом заяви про залишення певного клопотання без розгляду також являється його правом, оскільки полягає у вільній реалізації своїх прав у спосіб передбачений КПК України.

Враховуючи вищенаведене, клопотання адвоката ОСОБА_4 слід задоволити.

Керуючись ст.ст.6, 7, 9, 22, 26, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и л а :

Заяву ОСОБА_4 про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна- задоволити.

Залишити без розгляду клопотання ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000310 від 21.04.2015 року за ознаками ч.1 ст.358 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1