Справа № 640/5587/18
н/п 1-кс/640/4601/18
УХВАЛА
"23" травня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
представника КП «Харківські теплові мережі» - ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в :
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення вказує, що посадові особи КП «Харківські теплові мережі» внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків не вжили заходів щодо належної підготовки до «опалювального сезону» та своєчасної інспекції підземних комунікацій теплових мереж, що спричинило тяжкі наслідки.
Так, у період часу з 22.02.2018 по 03.03.2018 в різних районах міста Харкова відбулись ряд проривів на тепломагістральних шляхах, внаслідок чого без опалення залишилось понад 1 300 будинків, міська лікарня №27, пологовий будинок №3, закрито 10 шкільних та 11 дошкільних закладів.
Згідно ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», а саме ст. 11 «Проведення ревізій органами державного фінансового контролю», позаплановою виїзною ревізією вважається ревізія, яка не передбачена в планах роботи органу державного фінансового контролю.
Позапланові виїзні ревізії суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені цим Законом до підконтрольних установ, проводяться органами державного фінансового контролю за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Орган або особа, що ініціює проведення позапланової виїзної ревізії, подає до суду письмове обґрунтування підстав такої ревізії та дати її початку і закінчення, документи, які відповідно до частин п`ятої і сьомої цієї статті свідчать про виникнення підстав для проведення такої ревізії, а також на вимогу суду - інші відомості.
Тривалість позапланової виїзної ревізії не повинна перевищувати 15 робочих днів.
Відповідно до п. 4 ст. 40 КПК України, слідчий уповноважений призначати ревізії та перевірки у порядку визначеному законом.
Відповідно до п.п. 3 п. 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення інспектування (ревізії).
Сторона обвинувачення зазначає, що з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження та беручи до уваги, що для встановлення винних осіб у вчиненні кримінального правопорушення та точної суми завданих державі збитків по даному кримінальному проваджені, необхідно проведення ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності КП «Харківські теплові мережі».
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.
Представник КП «Харківські теплові мережі» ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, зазначила, що в клопотанні ставиться питання про призначення ревізії стосовно всіх робіт з капітального та поточного ремонту за замовленням КП «ХАРКІВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» за 2015-2018 роки. Це абсолютно очевидно явно виходить за межі обставин, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні. Вказує, що тільки для ознайомлення з документацією, яка опосередковує всі ці роботи за 3 роки, потрібно якнайменш кілька місяців. Ретельна ж перевірка вказаної документації буде займати взагалі непередбачувану кількість часу. Отже, укластися в межі до 05.06.2018 за будь-яких обставин буде неможливим. При проведенні силами підприємства поточних ремонтів кошториси не складаються. Порядок документального забезпечення виконання цих робіт абсолютно інший. Отже, відповісти на питання в цій частині буде взагалі неможливим. Для встановлення відповідності вартості та обсягу виконаних робіт, як по капітальному так і по поточному ремонтах, їх фактичній вартості та обсягу необхідно провадити судову експертизу. При цьому, при проведенні цієї експертизи необхідно провести розкриття всіх місць проведення ремонту за 3 останні роки, щоб пересвідчитись безпосередньо в факті проведення ремонту і його фактичному обсязі, із проведенням спеціалістами контрольних замірів. Цього фізично або взагалі неможливо зробити, або це зробити дуже складно. І не зрозуміло, хто саме буде провадити ці роботи. Наскільки їм відомо, у Північносхідному офісі ДАС України відповідні спеціалісти та техніка відсутні. Встановлення факту збитків при проведенні виконання робіт не є компетенцією Північносхідного офісу ДАС України і не може бути зроблене при проведенні ревізії. Тим більше, ревізія документації КП «Харківські теплові мережі» не може відповісти на питання кому ці збитки нанесені. Питання ж про винність у спричиненні збитків є категорією правовою і не може бути поставлене ані ревізором, ані судовим експертам. Вказує, що КП «Харківські теплові мережі» активно співпрацює зі слідством в питаннях розслідування по даному кримінальному провадженню. Вони надають всі документи та докази, забезпечують явку на допит працівників, всі вони надають свідчення. За таких обставин, вважає подане клопотання передчасним та просить в задоволенні клопотання відмовити.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши документи та оцінивши докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання, приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
Як зазначено ст. 4 КПК України, кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав та в порядку, передбаченому цим кодексом, незалежно від місця вчинення кримінального правопорушення.
Кожна людина має право розраховувати, що до неї буде застосована належна правова процедура. Відповідно до ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Одним з елементів цього засадничого принципу є доступ до правосуддя, забезпечений незалежними та неупередженими судами. Також, відповідно до вимог ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
В свою чергу відповідно до вимог п.18 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Тобто, за змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування. Наступне, відповідно до вимог ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України). Тобто, враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.
Відповідно до вимог КПК України, слідчим суддею в межах його компетенції, на етапі досудового розслідування розглядаються, клопотання слідчого (прокурора) по застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, повний перелік видів яких визначений ст. 131 КПК України, клопотання про проведення слідчих дії, визначених у главі 20 КПК України.
Ст. 131 КПК України передбачає види заходів забезпечення кримінального провадження, якими є: виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; накладення грошового стягнення; тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; відсторонення від посади; тимчасовий доступ до речей і документів; тимчасове вилучення майна; арешт майна; затримання особи та запобіжні заходи. Відповідно до ч.1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Тобто чинним КПК України встановлений вичерпний перелік заходів забезпечення кримінального провадження, дозвіл на проведення яких надається на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких обставин: п.п. 78.1.11 отримано судове рішення суду (слідчого судді) про призначення перевірки або постанову органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, прокурора, винесену ними відповідно до закону. Тобто, вказана норма відсилає до Закону в порядку якого має бути отримано зазначене судове рішення, а процесуальний порядок визначений саме КПК України. Проте, вирішення слідчим суддею вказаних клопотань не охоплюється його повноваженнями, які мають реалізовуватися в спосіб, передбачений процесуальним законом, адже не відносяться ані до заходів забезпечення кримінального провадження, ані до слідчих дій, ані до негласних слідчих дій. Отже, КПК України не передбачає права слідчого, прокурора на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення (проведення) податкової перевірки, більше того, в КПК відсутня процесуальна процедура розгляду такого виду клопотань. В той же час, відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права. Положення ч.2 ст. 93 КПК України передбачають, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових ) дій, та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК і не містить окремого права прокурора, слідчого звертатися до слідчого судді з даними клопотаннями .
Виходячи з викладеного, надання слідчим суддею дозволу на проведення позапланової виїзної ревізії чинним КПК України не передбачено. В клопотанні також відсутні посилання слідчого на діючу норму КПК України, яка б передбачала процедуру надання слідчим суддею дозволу на проведення позапланової виїзної ревізії.
Чинними нормами КПК України не передбачена така слідча дія, як проведення виїзної ревізії, а відповідно, і повноваження слідчого судді на її призначення - відсутні.
З урахуванням викладеного, клопотання про призначення позапланової виїзної ревізії задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 3, 4, 7, 8, 9, 131, 132, 223, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя ОСОБА_1