УХВАЛА

11 червня 2018 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участі прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника обвинуваченого ОСОБА_5

потепілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8

представника потерпілих ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000670 від 04 жовтня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, -

встановив:

В провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого заявив клопотання про звільнення його підзахисного від кримінальної відповідальності у зв`язку із примиренням останнього з потерпілими. Своє клопотання обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, що відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, оскільки передбачає максимальне покарання не більше п`яти років позбавлення волі, злочин вчинив вперше, раніше не судимий, крім того відшкодував потерпілим завдані ним збитки, останні проти звільнення його підзахисного від кримінальної відповідальності не заперечують, а тому відповідно до вимог ст. 46 КК України просив звільнити його підзахисного від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілими та відшкодування завданих ним збитків, а кримінальне провадження закрити. Крім того, просив вирішити долю речових доказів, зокрема, скасувати арешт на карабін марки «Blaser R8», автомобіль марки «Нива Шевролет» належні ОСОБА_4 та повернути останньому глушник до карабіну.

Обвинувачений підтримав клопотання подане захисником та просив його задовольнити.

Потерпілі та представник потерпілого підтримали думку захисника обвинуваченого.

Прокурор заперечував проти закриття кримінального провадження та звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності посилаючись на те, що внаслідок вчинення обвинуваченим злочину настала смерть потерпілого, а тому відшкодування шкоди є оціночним поняттям, оскільки життя людини не співрозмірне з коштами. Крім того, зауважив, що речові докази, конфісковані у обвинуваченого поверненню не підлягають.

Суд заслухавши думку захисника обвинуваченого, обвинуваченого, потерпілих, представника потерпілих та прокурора приходить до наступного висновку.

Постанова Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23.12.2005 р. встановлює, що при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) під час попереднього, судового, апеляційного або касаційного розгляду справи повинен переконатися (незалежно від того, надійшла вона до суду першої інстанції з відповідною постановою чи з обвинувальним висновком, а до апеляційного та касаційного судів - з обвинувальним вироком), що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що є умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК України. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному КПК України порядку відповідне судове рішення.

Відповідно до ст.46 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23 грудня 2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», примирення винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного) від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим (ст. 46 КК) є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

Умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Судам слід мати на увазі, що потерпілим може бути лише

фізична особа, якій злочином заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду і яку визнано потерпілим відповідно до ч. 2 ст. 49 КПК. Примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст. 46 КК підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Матеріали кримінального провадження не містять доказів відшкодування потерпілим збитків та усунення заподіяної шкоди, на які посилається захисник обвинуваченого, суду не надано також доказів, які саме збитки відшкодовано обвинуваченим потерпілим, відтак суд приходить до висновку про передчасність заявленого клопотання щодо закриття кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 372 КПК України, п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 р. «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності»,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 7 днів з моменту її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на подання апеляційної скарги, в разі подання апеляційної скарги після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Головуючий ОСОБА_1