печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 травня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заяви,-

В С Т А Н О В И В :
20.04.2017 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з вказаною скаргою. Вказану скаргу мотивує тим, що вона 05.04.2017 надіслала до прокуратури міста Києва заяву про вчинення кримінального правопорушення суддею Апеляційного суду м.Києва ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 366 та ч. 1 ст.375 КК України. Однак, всупереч ст. 214 КПК України, прокуратурою міста Києва не були внесені відомості до ЄРДР за вказаною заявою. Таким чином, посилаючись на вищезазначені обставини та на положення ст.ст. 214, 303 КПК України, особа, яка подала скаргу просить слідчого суддю зобов`язати посадову особу прокуратури міста Києва внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, викладені у вказаній заяві від 04.04.2017.

Особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 , в судове засідання з розгляду скарги не з`явилася, про час та місце розгляду скарги повідомлялася належним чином, причини своєї неявки суду не повідомила.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Кримінальним-процесуальним кодексом України суд не наділений правом вживати заходи примусу у вигляді приводу для забезпечення участі заявника в судовому засіданні.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що ОСОБА_3 , про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, в судове засідання не з`явилася, виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, слідчим суддею визнано можливим розгляд скарги у відсутність особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 .

Представник прокуратури міста Києва в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлявся вчасно та належним чином.

Разом з цим, враховуючи вимоги ст. 306 КПК України, відповідно до яких неявка слідчого в судове засідання, не перешкоджає розгляду скарги, принцип диспозитивності кримінального процесу, слідчим суддею визнано можливим проводити розгляд скарги у відсутності представника прокуратури міста Києва.

Вивчивши скаргу, дослідивши долучені до неї матеріали, приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Як вбачається з матеріалів скарги, 06.04.2017 на адресу прокуратури міста Києва надійшла заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення суддею Апеляційного суду м.Києва ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 366 та ч. 1 ст.375 КК України.

Відповідно до висновку Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 при розгляді заяв і звернень щодо суддів про вчинення кримінального правопорушення, органам ВС МВС України та прокуратури при вирішенні питання про наявність в діях судді ознак складу злочину і внесенні їх до Єдиного реєстру досудових розслідувань слід брати до уваги і роз`яснення, що містяться у "Про незалежність судової влади".

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання.

Відповідно до Рішення Ради суддів України від 21.06.2013 №Л 2 27 незгода учасника судового процесу у справі з прийнятим судовим рішенням не може бути приводом до реєстрації заяви, повідомлення про вчинене суддею кримінальне правопорушення. Рада суддів України переконана, що ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд.

У зв`язку з чим, вважаю відсутніми підстави для внесення відомостей по даній заяві до ЄРДР та відповідно зобов`язання уповноважених осіб прокуратури міста Києва вчинити такі дії відповідно до ст.214 КПК України.

Відтак, скарга задоволенню не підлягає.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. ст.303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури міста Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заяви - відмовити.

Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1