Провадження № 1-кс/761/8894/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Вишгородського відділу поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 07 квітня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, зареєстрованого у АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, не працюючого, з середньою освітою, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України , -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Вишгородського відділу поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0000270 від 07 квітня 2018 р. В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 06.04.2018 року приблизно о 22 годині 00 хвилин, у ОСОБА_6 , виник прямий умисел на протиправне заподіяння смерті гр. ОСОБА_7 , 1972 р.н., та доводячи свій злочинний умисел до логічного завершення, ОСОБА_6 , невстановленим предметом, наніс множині колото-різані рани в ділянку грудної клітини в місця розташування життєво важливих органів. В подальшому ОСОБА_6 бажаючи усунення наслідків вчиненого злочину приховав невстановлений досудовим розслідуванням предмет, яким наніс колото-різані рани ОСОБА_7 . В наслідок отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_7 на даний час перебуває у відділені інтенсивної терапії Вишгородської ЦРЛ, після проведеного хірургічного втручання. В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме підозрюваний перебуваючи на волі може перераховуватися від органів досудового слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати проведенню кримінального провадження. Зазначені ризики обґрунтовуються тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання понад 7 років. Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, без визначення застави.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою з урахуванням відсутності обґрунтованості прямими доказами підозри ОСОБА_6 та відсутність ризиків.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав захисника та просить застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.
Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив, що в провадженні слідчого Вишгородського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, перебувають матеріали кримінального провадження № 0000270 від 07.04.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
07.04.2018 року о 02 годині 30 хвилин, ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
07.04.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Таким чином, доводи захисника про відсутність підозри спростовуються наданими матеріалами клопотання, а саме: протоколами оглядів місця події, під час яких було вилучено речові докази в даному кримінальному провадженні; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності, які слідчий суддя під час вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховує лише в межах встановлення обґрунтованості підозри. Надані слідчому судді матеріали кримінального провадження на обґрунтування підозри ОСОБА_6 слідчий суддя вважає достатніми для висновку про причетність до даного злочину, наведені докази на даній стадії кримінального провадження не оцінюються судом з точки зору їх належності та допустимості, достатності для встановлення вини.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.
Відповідно до частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.
Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ознак інкримінованого злочину
Прокурор в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід тримання під вартою, вважаючи, що існують ризики переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати проведенню досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.
Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою. Так, характер інкримінованого підозрюваному злочину, який має насильницький характер, а також що ОСОБА_6 був раніше судимий за вчинення кримінального правопорушення, в сукупності свідчать про ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки підозрюваного.
Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Разом з тим доведений ризик, що ОСОБА_6 , може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належного джерела прибутку та те, що раніше судимий, а також ризик знищити, сховати або спотворити будь які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний навмисно приховав знаряддя вчинення кримінального правопорушення.
У той же час, слідчий суддя вважає малоймовірним, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні та перешкоджати проведенню досудового розслідування.
Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років за умови, якщо прокурор доведе, зокрема, що особу повідомлено про підозру у вчиненні злочину.
Санкція ч.1 ст.115 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_6 , передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнидцяти років.
При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя. Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Вказані обставини підозри у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного з застосуванням насильства відносно потерпілого, з урахуванням підстав та обставин, передбачених статтями 177 та 178 КПК України, щодо високого ступеню ризику ухилення підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вагомості наявних доказів підозри, особи підозрюваного, також дають підстави слідчому судді не визначати розмір застави у кримінальному провадженні відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України з огляду також на висновки Європейського суду з прав людини щодо обов`язку суду своїм рішенням забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Керуючись ст.ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Вишгородського відділу поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270 від 07 квітня 2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити тривалістю 60 (шістдесят) днів в межах досудового розслідування, тобто до 05 червня 2018 року включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: ОСОБА_1