Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/22/18 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 186 (82, 86-1, 141) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2018 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 жовтня 2018 року, стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , росіянина, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 , раніше сім раз судимого, останній раз вироком Херсонським районним судом від 27.03.2017 року за ч.1 ст.198, ч.2 ст.384 КК України за ч.2 ст.384, ч.1 ст.198 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки 6 місяців, звільненого 03.04.2017 року по відбуттю строку покарання; якому повідомлено про підозру в іншому кримінальному провадженні 003360 ще у чотирнадцяти епізодах корисливих злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 18 год. 00 хв. 01.10.2018 року

За участю сторін кримінального провадження :
прокурора ОСОБА_8

захисника-адвоката - ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 , якому пред`явлено повідомлення про підозру в тому, що він 01.10.2018 року приблизно о 13годині проник в квартиру АДРЕСА_3 , де із застосування насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я ОСОБА_9 , повторно відкрито викрав майно потерпілої.
Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 жовтня 2018 року задоволено вказане вище клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 18 год. 00 хв. 01.10.2018 року по 29 листопада 2018 року до 18 год. 00 хв.

Приймаючи вказане рішення, слідчий суддя зазначив, що при застосуванні ОСОБА_7 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою (домашній арешт, особисте зобов`язання, порука, застава), вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Прокурор довів, що ОСОБА_7 після подій, в яких він підозрюється, залишив місце пригоди, на власний розсуд розпорядився викраденим майном і переховувався від слідства, шкоду не відшкодував, вину заперечує, не виконав умов домашнього арешту, пошкодив електронний засіб контролю, тобто активно перешкоджає встановленню істини по справі, що значно підвищує ступінь його суспільної небезпеки, відтак щодо нього не може бути застосований менш суворий вид запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Запропонований слідчим запобіжний захід, попередить вчинення підозрюваним можливих нових злочинів, та повністю забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , просить ухвалу слідчого суду скасувати, постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги захисник посилається на те, що судом не враховано твердження сторони захисту щодо необґрунтованості висунутої підозри ОСОБА_7 , як такі, що не знайшли свого підтвердження та спростовані дослідженими доказами.

Суд не звернув уваги, що під час впізнання ОСОБА_7 були запрошені статисти у яких різниця у віку з підозрюваним становить більше 20 років. Підозрюваного ще до початку впізнання в коридорі Кіровоградського МВ вже було показано потерпілій, що є грубим порушенням процедури впізнання особи. Як статисти під час вказаного впізнання були присутні особи оперативні працівники, яких потерпіла ОСОБА_9 вже бачила до моменту впізнання, як осіб, які її опитували.

Слідчим суддею не надано належної оцінки показам свідків допитаних під час судового засідання, а саме : ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які підтвердили факт знаходження ОСОБА_7 на час вказаного потерпілою злочину в іншому місці, а саме за адресою: АДРЕСА_2 .

Вказує, що крім показів потерпілої жодних доказів вини підозрюваного представлено не було ОСОБА_7 на місці вчинення злочину затриманий не був, в нього не було виявлено та вилучено жодного речового доказу, який би підтверджував його причетність до вказаного злочину.

Заслухавши доповідача, прокурора, який заперечив проти апеляційної скаргита вважає, що слідчий суддя обґрунтовано застосував до ОСОБА_7 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, захисника-адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з таких підстав.
На початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору іх достатності. Перелічені обставини зясовує суд. При вирішенні клопотання достатньо встановити наявність обгрунтованості пред`явленої підозри.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Про наявність вказаних ризиків свідчить те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, злочин є повторним, закінченим, корисливим, тяжким, умисним, із застосуванням фізичного насильства проти жінки, шкоду не відшкодовано. Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний раніше судимий за корисливий злочин, підозрюється у вчиненні нового злочину в період перебування під домашнім арештом, пошкодив електронний засіб контролю. В іншому кримінальному провадженні йому повідомлено про підозру у вчиненні ще чотирнадцяти епізодів умисних тяжких злочинів. Усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, існує ризик того, що обвинувачений буде переховуватися від суду та без перешкод залишить своє місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню.

З огляду на вищезазначене, слідчий суддя вірно дійшов до висновку про схильність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень та наявність ризику вчинення нових кримінальних правопорушень.

Колегія суддів не погоджується з апеляційними ствердженнями адвоката щодо необґрунтованості пред`явленої підозри.
Оскільки термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, що наявні матеріали клопотання свідчать про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 186 КК України.
Колегія суддів вважає, що слідчий суддя районного суду обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обумовлено процесуальною необхідністю та є доцільним у межах даного кримінального провадження.
Відтак, беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість постановленого слідчим суддею судового рішення, тому доводи апеляційної скарги є безпідставними і її необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.
Керуючись ст.ст. 183, 376, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 жовтня 2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 без зміни.
Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: ( підписи )
Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2