справа №619/3130/18
провадження №1-кс/619/1116/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2018 року Дергачівський районний суд Харківської області
в складі:слідчого судді - ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001254 від 05.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч.1 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
04.08.2018 невстановлені особи незаконно здійснили порубку лісу, який транспортували на автомобілі КАМАЗ д.н. НОМЕР_1 на підставі підробних документів з с. Крисіне до м.Харкова.

В якості документу на придбання та перевезення продукції, а саме 48 стовбурів дерев водій транспортного засобу КАМАЗ д.н. НОМЕР_1 ОСОБА_5 надав товарно-транспортну накладну № 408/2 від 04.08.2018 де замовником вказано ФОП ОСОБА_6 та вантажовідправник ДП «Слобожанське», а вантажем зазначено технічну сировину твердої породи 19,205 метрів кубічних та специфікацію-накладну на відпуск лісоматеріалів № 2 від 04.08.2018 до ТТН № 408/2.

Одночасно з цим, досудовим слідством встановлено, що згідно до наказу Міністерства інфраструктури України Міністерства аграрної політики продовольства України № 961/707 від 29.11.2013 «Про затвердження спеціалізованої форми товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН - ліс)» затверджено спеціалізовану форму товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН - ліс) , Інструкцію щодо заповнення спеціалізованої форми товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН - ліс) та встановлено, що товарно-транспортна накладна при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН - ліс) за формою, затвердженою пунктом 1 цього наказу, є обов`язковою для державних лісогосподарських підприємств (структурні підрозділи: лісництва, склади, цехи) при обліку, первинному відпуску та перевезенні деревини автомобільним транспортом.

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення старшим слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_4 внесено до ЄРДР за №0001254 від 05.08.2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України.

04.08.2018 під час огляду місця події ділянки автошляху сполученням Харків-Охтирка, яка представляє собою проїзджу частину автодороги біля домоволодіння № 15 по вул. Козакевича в смт. Вільшани, Дергачівського району, Харківської області було виявлено та вилучено: автомобіль Камаз 43105 д.н.з НОМЕР_1 в кузові якого та причепі, який до нього приєднаний за д.н. НОМЕР_2 знаходяться стовбури дерев в кількості 48 штук, дві ТТН № 408/2 від 04.08.2018, специфікація-накладна № 2 від 04.08.2018, свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 .
Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України зазначене вище є тимчасово вилученим майном.
При розгляді клопотання прокурор подав заяву до суду, в якій підтримав клопотання слідчого, просив не застосовувати фіксування процесу за допомогою технічного засобу.
Слідчий також надав суду заяву в якій просив задовольнити клопотання, не застосовуючи фіксування процесу за допомогою технічного засобу.
Представник Державного підприємства «Слобожанське» ОСОБА_7 не заперечував проти розгляду справи без фіксації технічними засобами відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, надав суду заяву, в якій просить відмовити у задоволенні клопотання слідчого.
Представник власника майна ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_8 не заперечував проти розгляду справи без фіксації технічними засобами відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, надав суду заперечення, в якому пояснив, що його довіритель ОСОБА_5 фізичною особою - підприємцем

основним видом діяльності якого, згідно КВЕД, є «Вантажний автомобільний транспорт», який

включає в себе усі види діяльності, пов`язані з вантажними перевезеннями автомобільним

транспортом, в тому числі перевезення лісоматеріалів. 04 червня 2018 року ФО-П ОСОБА_5 та ФО-П ОСОБА_9 уклали договір перевезення вантажів згідно якого Перевізник (ФО-П ОСОБА_5 ) зобов`язується доставляти автомобільним транспортом довірений йому Замовником вантаж з пункту

відправлення до пункту призначення і видавати вантаж уповноваженій на

одержання вантажу особі (одержувачу вантажу), а Замовник зобов`язується сплачувати за

перевезення вантажу плату. 03 серпня 2018 року мої клієнтом було прийнято усне замовлення на перевезення вантажу, згідно якого ФО-П ОСОБА_5 04.08.18 р. повинен був перевезти деревину з с. Крисіне Богодухівського району, Харківської області до м. Харкова. Послуги з перевезення вантажу ФО-П ОСОБА_5 надає за допомогою автомобіля Камаз 43105 д.н.з НОМЕР_1 та причепу д.н. НОМЕР_2 . якими володіє на підставі довіреностей. В заяві представник власника майна просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.
Як вбачається з клопотання відомості про вчинене кримінальне правопорушення старшим слідчим Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області внесено до ЄРДР за №0001254 від 05.08.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 ч.1 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчий довів необхідність арешту тимчасового вилученого майна, оскільки воно відповідає критеріям речового доказу та є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 ч.4 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Дергачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції Харківській області ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню №0001254 від 05.08.2018 року про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, яке було вилучене 04.08.2018 під час огляду місця події ділянки автошляху сполученням Харків-Охтирка, яка представляє собою проїзджу частину автодороги біля домоволодіння № 15 по вул. Козакевича в смт. Вільшани, Дергачівського району, Харківської області: автомобіль Камаз 43105 д.н.з НОМЕР_1 та причеп д.н. НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_4 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1