Справа № 527/2227/18
провадження № 1-кс/527/1038/18
УХВАЛА
іменем України

08 листопада 2018 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №000814 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 листопада 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2018 до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №000814 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 листопада 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що в провадженні слідчого відділу Глобинського відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000814 від 2 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

01.11.2018 до чергової частини Глобинського ВП ГУ НП в Полтавській області надійшов рапорт старшого інспектора сектору водної поліції ВП Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області про те, що 01.11.2018 близько 07:30 год. на березі Сулинської затоки акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за допомогою гумового човна «Спортех» та 3-х риболовних сіток займався добувним рибним промислом без відповідних дозвільних документів.

01.11.2018 в ході огляду місця події, а саме берегової смуги Сулинської затоки акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області було оглянуто та вилучено наступне: 1) риболовецьку сітку довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метри, розміром вічка 40х40 мм; 2) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60 мм; 3) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60 мм; 4) гумовий човен «Sportex» темно-зеленого кольору; 5) одне дюралеве весло з пластиковою гребною частиною чорного кольору; 6) рибу наступних видів і кількості: лящ 8 шт., сазан 6 шт., карась сріблястий 42 шт., плітка 3 шт. Загальна вага риби складає 37 кг.

01.11.2018 вилучене в ході огляду майно визнано та залучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

Власником вилучених речей являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .
Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене під час огляду 1 листопада 2018 року майно є знаряддям та доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене 01 листопада 2018 під час огляду місця події берегової смуги Сулинської затоки акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, а саме: 1) риболовецьку сітку довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метри, розміром вічка 40х40 мм; 2) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60мм; 3) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60мм; 4) гумовий човен «Sportex» темно-зеленого кольору; 5) одне дюралеве весло з пластиковою гребною частиною чорного кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які поміщено в кімнату зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримував.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.
01 листопада 2018 року до Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області надійшов рапорт інспектора сектору водної поліції, згідно якого 01.11.2018 близько 07.30 год. рейдовою групою було виявлено факт незаконного зайняття рибним добувним промислом ОСОБА_5 в межах території ландшафтного заказника «Сулинський» поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області за допомогою гумового човна та заборонених знарядь лову риболовних сіток (а.с. 3).

02 листопада 2018 року відомості по вказаному факту внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000814 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України ( а.с. 2).

Як вбачається із Протоколу огляду місця події 01.11.2018 в ході огляду місця події, а саме берегової смуги Сулинської затоки акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області було оглянуто та вилучено наступне: 1) риболовецьку сітку довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метри, розміром вічка 40*40 мм; 2) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60*60; 3) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60*60; 4) гумовий човен «Sportex» темно-зеленого кольору; 5) одне дюралеве весло з пластиковою гребною частиною чорного кольору; 6) рибу наступних видів і кількості: лящ 8 шт., сазан 6 шт., карась сріблястий 42 шт., плітка 3 шт. Загальна вага риби складає 37 кг. Зазначені човен, весло та сітки вилучено до Глобинського ВП, а свіжовиловлено рибу передано інспектору рибоохоронного патрулю (а.с.4-6, 9).

Згідно постанови слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 від 01 листопада 2018 року вилучені під час огляду берегу Сулинської затоки 01 листопада 2018 року риболовецьку сітку параметрами: довжиною 30 м, висотою 1,5 м, вічко 40х40мм, риболовецьку сітку параметрами: довжиною 40 м, висотою 2 м, вічко 60х60мм, риболовецьку сітку параметрами: довжиною 40 м, висотою 2 м, вічко 60х60мм, гумовий човен «Sportex» темно-зеленого кольору, одне дюралеве весло з пластиковою гребною частиною чорного кольору, рибу наступних видів: лящ 8 шт., сазан 6 шт., карась сріблястий 42 шт., плітка 3 шт., загальною вагою 37 кг - визнані та долучені як речові докази до кримінального провадження 0000814 (а.с.8).

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам суд зазначає наступне.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що внаслідок вилучення в ході огляду вищевказані речі набули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.
З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене начальником Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №000814 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 листопада 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК Україн - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 01 листопада 2018 під час огляду місця події берегової смуги Сулинської затоки акваторії Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Глобинського району Полтавської області, а саме: 1) риболовецьку сітку довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метри, розміром вічка 40х40 мм; 2) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60 мм; 3) риболовецьку сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 60х60мм; 4) гумовий човен «Sportex» темно-зеленого кольору; 5) одне дюралеве весло з пластиковою гребною частиною чорного кольору, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які поміщено в кімнату зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, із залишенням в кімнаті зберігання речових доказів, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1