печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0004243 від 22.09.2018 слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рожівка, Броварського району Київської обл., українця, громадянина України, з середньою освітою, студента 2-го курсу НАВС, не одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ,-

В С Т А Н О В И В:
24 вересня 2018 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0004243 від 22.09.2018 слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратри №6 ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рожівка, Броварського району Київської обл., українця, громадянина України, з середньою освітою, студента 2-го курсу НАВС, не одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на те, що провадженні СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, знаходяться матеріали кримінального провадження № 0004243 від 22.09.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.09.2018 року приблизно о 03 год. 45 хв. ОСОБА_5 знаходячись разом з невстановленою досудовим розслідуванням особою чоловічої статі навпроти приміщення Київського апеляційного адміністративного суду, що по вул. Московська, 8, в м. Києві, побачили ОСОБА_7 на шиї у якого висіли навушники марки «Турбайн» модель «Блюдайо-Т3». В цей час у ОСОБА_5 та у невстановленої досудовим розслідуванням особи виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, а саме навушників марки «Турбайн» модуль «Блюдайо-Т3», які висіли на шиї ОСОБА_7 та інших речей які знаходились при останньому, зокрема банки слабоалкогольного напою «Рево» яку тримав ОСОБА_7 в руці.

Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб із невстановленою досудовим розслідуванням особою чоловічої статі з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, підбігли зі спини до ОСОБА_7 та скориставшись перевагою у фізичній силі штовхнули останнього в наслідок чого ОСОБА_7 впав на землю, після чого ОСОБА_5 спільно із невстановленою особою викрали із кишень піджаку ОСОБА_7 мобільний телефон «Iphone 5 S» сірого кольору вартістю 3000 грн., в якому знаходилась сім-картка «МТС» з номером НОМЕР_1 , банківську картку «Приват Банк» (Голд), а також зірвали з шиї ОСОБА_7 навушник марки «Турбайн» модуль «Блюдайо-Т3» вартістю 3000 грн. та викрали банку слабоалкогольного напою «Рево» яку тримав ОСОБА_7 в руці. Загальна вартість викраденого становить 6000 грн.. В подальшому ОСОБА_5 разом із невстановленою особою, маючи реальну можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд втекли у напрямку станції метрополітену «Арсенальна».

22.09.2018, ОСОБА_5 , повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 22.09.2018; протоколом огляду місця події від 22.09.2018; заявою ОСОБА_7 від 22.09.2018; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22.09.2018; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками ОСОБА_7 від 22.09.2018; протоколом огляду речей від 22.09.2018; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом затримання ОСОБА_5

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 186 КК України. Підозрюваний, згідно ст. 12 КК України, вчинив тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.

Слідчий вказує, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, орган досудового розслідування прийшов до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе усунути ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволені клопотання.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до пункту 1 частини першої статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження зобов`язаний оцінити в сукупності із іншими обставинами також і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення.

Разом з цим, незважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Однак вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.

Так, ні в самому клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування тримання під вартою.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, та вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу, а також що застосування запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Окрім цього, у судовому засіданні захисником ОСОБА_4 було заявлене усне клопотання в порядку ст. 206 КПК України щодо незаконного затримання підозрюваного. Доводи даного клопотання зводяться до того, що на думку адвоката затримання та протоколи огляду місця події, допит потерпілого вчиненні до внесення відомостей в ЄРДР, що явно суперечить чинним нормам КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

Після затримання особи, у відповідності до ч.1 ст. 210 КПК України, уповноважена службова особа зобов`язана доставити затриману особу до найближчого підрозділу органу досудового розслідування, в якому негайно реєструються дата, точний час (година і хвилини) доставлення затриманого та інші відомості, передбачені законодавством.

Так, у відповідності до ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Дана стаття вказує, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, разом з тим, у ч. 3 ст. 214 КПК України зазначається, що здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.

Таким чином, як вбачається з матеріалів провадження огляд місця події були здійсненні до внесення відомостей в ЄРДР, що не забороняється ч.3 ст. 214 КПК України, щодо допиту потерпілого, слідчий суддя вбачає, що він був здійснений після внесення відомостей до ЄРДР. Також із протоколу затримання особи, у вчиненні злочину від 22.09.2018, будь-яких заперечень та зауважень до даного протоколу підозрюваним, заявлено не було.

Враховуючи зазначене, обставини на які посилається захисник не знайшли свого підтвердження, а відтак і не тягнуть за собою визнання такого затримання незаконним, так як воно відбулось у відповідності до норм КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання сторони захист у у кримінальному провадженні № 0004243 від 22.09.2018 адвоката ОСОБА_4 про незаконне затримання особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

У задоволенні клопотання сторони кримінального провадження №0004243 від 22.09.2018 слідчого СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рожівка, Броварського району Київської обл., українця, громадянина України, з середньою освітою, студента 2-го курсу НАВС, не одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рожівка, Броварського району Київської обл., українця, громадянина України, з середньою освітою, студента 2-го курсу НАВС, не одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 20 листопада 2018 року, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 наступних обов`язків: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування із підозрюваними, а також з іншими свідками і учасниками даного кримінального провадження; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

В частині відмови у задоволенні клопотання сторони захисту ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1 Слідчий суддя ОСОБА_1