Справа № 461/7614/18
Провадження № 1-кс/461/8701/18
УХВАЛА

11.10.2018 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна транспортного засобу у кримінальному провадженні №0003019 від 08.10.2018 р., за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

до Галицького районного суду м. Львова надійшло відповідне клопотання слідчого, яке вмотивоване тим, що 08.10.2018 року приблизно о 15:00 год. у м. Львові по вул. Наукова поблизу будинку № 94Б автомобіль «Рено Лагуна» реєстраційний номер Республіки Польща НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_4 зіткнувся із велосипедом під керуванням велосипедиста ОСОБА_5 . Внаслідок вказаної пригоди велосипедист ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження, а транспортні засоби технічні пошкодження.

08.10.2018 під час огляду місця пригоди проведено огляд велосипеда яким керував ОСОБА_5 та виявлено ряд технічних пошкоджень пов`язаних із настанням ДТП.

Оскільки на велосипеді, яким керував ОСОБА_5 є наявні сліди злочину та сам автомобіль є речовим доказом і в подальшому буде залучений для проведення автотехнічних та транспортнотрасологічних експертиз, необхідно забезпечити зберігання даного речового доказу шляхом накладання арешту на нього.

Просить слідчого суддю накласти арешт на велосипед.

Слідчий у письмовому клопотанні просив розглянути питання арешту майна без його участі.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (ч. 7 ст. 237 КПК України).

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

Слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на транспортний засіб.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на велосипед яким керував ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1