Справа № 703/3370/18

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2018 року м.Сміла

Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 як представника потерпілого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000118 про накладення арешту на майно

за участю

прокурора ОСОБА_5

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту.

Своє клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Смілянського ВП ГУНП здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000118 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

Підозру у вчиненні цього кримінального правопорушення було повідомлено ОСОБА_6 .

Адвокат стверджує, що ОСОБА_6 неодноразово пред`являв ОСОБА_4 як головному агроному СТОВ «Лан», неправомірну вимогу щодо передачі грошових коштів в сумі 300000 грн. як відшкодування за нібито спричинену товариством шкоду у вигляді потрави бджолиних сімей, яка настала внаслідок порушення правил обробки сільськогосподарських культур засобами захисту рослин.

25 вересня 2018 року ОСОБА_4 , діючи під контролем правоохоронних органів, передав ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 7500 Євро, після чого ОСОБА_6 було затримано працівниками поліції.

23 жовтня 2018 року ОСОБА_4 ,як потерпілий в цьому кримінальному провадженні, подав цивільний позов про відшкодування 100500 грн. матеріальної і моральної шкоди.

З огляду на заявлену суму відшкодування шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення цивільного позову, адвокат потерпілого клопотав про накладення арешту на належні ОСОБА_6 земельну ділянку сільськогосподарського призначення площею 2 га в адміністративних межах Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області та двокімнатну квартиру в м. Києві.

Адвокат ОСОБА_3 та потерпілий на розгляд клопотання не з`явились, в направленій до суду заяві адвокат просив розглядати справу у їх відсутності.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що клопотання не обґрунтоване в частині розміру завданої моральної шкоди, однак не заперечував, що особа, якій завдано матеріальної та моральної має право на її відшкодування.

Обвинувачений та його захисник у судове засідання не викликлися з огляду на ч.2 ст.172 КПК України.

Заслухавши думку прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити частково з наступних підстав.

У відповідності з витягом з ЄРДР Смілянський ВП ГУНП здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000118 за ч. 2 ст. 189 та ч. 1 ст. 263 КК України за фактом вимагання грошей із погрозою заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, пошкодження та знищення майна, а також за фактом незаконного зберігання вогнепальної зброї та боєприпасів до неї.

26 та 28 вересня 2018 року підозру у вчиненні цих кримінальних правопорушень було повідомлено ОСОБА_6 , що підтверджується відповідними повідомленнями.

ОСОБА_4 є потерпілим у цьому кримінальному провадженні, що підтверджується протоколом допиту потерпілого від 11 вересня 2018 року та пам`яткою про процесуальні права та обов`язки потерпілого, на якому мітиться його підпис, засвідчений працівником поліції.

23 жовтня 2018 року ОСОБА_4 подав цивільний позов у цьому кримінальному провадженні до ОСОБА_6 про відшкодування 1000000 грн. моральної шкоди та 5000 грн. витрат на правову допомогу.

У відповідності з ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 1 статті 171 КПК України передбачено, що цивільний позивач з метою забезпечення цивільного позову може звернутись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з частина 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається, в тому числі, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У відповідності з ч. 6 наведеної статті в такому випадку арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданий кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що у відповідності з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 20 жовтня 2018 року ОСОБА_6 є власником земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2 га, розташованої на території Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області, право оренди на яку зареєстроване за ТОВ «Лебединська аграрна компанія». Підозрюваному також належить двокімнатна квартира АДРЕСА_1 .

Звертаючись до суду з наведеним клопотанням адвокат потерпілого мотивував необхідність накладення арешту подальшим відшкодуванням понесених збитків підозрюваним у розмірі 1005000 грн., з яких 1000000 грн. є моральна шкода, а 5000 грн. витрати на правничу допомогу.

Слідчий суддя зазначає, що витрати на правничу допомогу, на відміну від моральних збитків, не є шкодою, завданою кримінальним правопорушення.

Однак, враховуючи наявність цивільного позову, а також розмір позовних вимог, слідчий суддя вважає, що клопотання в частині накладення арешту на квартиру підозрюваного підлягає задоволенню.

В той же час, відповідно до п. 15 розділу 10 Перехідних положень Земельного кодексу України до набрання чинності законом про обіг земель сільськогосподарського призначення, але не раніше 1 січня 2019 року, не допускається купівля-продаж або іншим способом відчуження земельних ділянок і зміна цільового призначення (використання) земельних ділянок, які перебувають у власності громадян та юридичних осіб для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Заборона на відчуження земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва у будь-який спосіб, унеможливлює відчуження цих об`єктів нерухомого майна у власність інших осіб.

Слідчий суддя також зазначає, що на даний час відсутня правова підстава для звернення стягнення на землі сільськогосподарського призначення, в тому числі і в порядку виконання рішення суду про відшкодування шкоди.

Оскільки заборона на відчуження земельних ділянок сільськогосподарського призначення закріплена на законодавчому рівні, вона не потребує дублювання рішенням суду.

Частиною 4 ст.174 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи, що на даний час земельна ділянка перебуває в оренді, накладення на неї арешту може призвести до порушення прав третіх осіб у процесі здійснення ними господарської діяльності.

Згідно з ч. 3 ст. 171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Клопотання представника потерпілого містить докази завдання шкоди, про те не містять доказів щодо розміру моральної шкоди.

Однак, враховуючи співмірність позовних вимог заходам забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що накладення арешту на квартиру є достатнім заходом для забезпечення цивільного позову.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що згідно із ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 173 КПК України,

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , належну на праві приватної власності ОСОБА_6 .

Відмовити в клопотанні в частині накладення арешту на належну ОСОБА_6 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2 га, розташованої на території Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області.

Копію ухвали не пізніше наступного дня направити особам, що не були присутніми під час оголошення ухвали.

Ухвала про накладення арешту підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Черкаської області протягом 5 днів.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Роз`яснити, що відповідно до ст.174 КПК України власник або володілець майна, на яке накладено арешт, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1