У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 червня 2018 року суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 381/861/18, -
В С Т А Н О В И В:
В провадження судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0001370 від 15.12.2017 р. за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 121 КК України, ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.
13 червня 2018 року захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 подав заяву про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду зазначеного провадження посилаючись на те, що суддя ОСОБА_5 відмовив в задоволенні клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, а саме не об`єктивно та упереджено поставився до аргументації захисту та заздалегідь прийняв сторону обвинувачення, що виключає повне, всебічне та об`єктив не дослідження у суді.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 червня 2018 року, заяву захисника адвоката ОСОБА_4 подану в інтересах ОСОБА_3 про відвід судді Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 381/861/18 передано до провадження судді ОСОБА_1 ..
Заявник в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином. Направив до суду письмову заяву в якій просив суд розглянути відвід судді ОСОБА_5 без його участі, оскільки цього дня буле зайнятий в запланованих слідчих діях в м. Києві.
Суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином, надав суду заяву в якій просив розглянути заяву захисника ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у його відсутність в зв`язку із зайнятістю та навантаженням на роботі. Разом з тим, зазначив, що вважає відвід безпідставним, та просив відмовити в задоволенні заяви.

Інші учасники кримінального провадження, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду заяви до суду не з`явилися.
Суд, перевіривши надані матеріали заяви, дослідивши докази по даних матеріалах, суд дійшов до наступного висновку.
В обґрунтування підстав для відводу заявник зазначив, що суддя ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні 24 квітня 2018 року своєю ухвалою відмовив в задоволенні його клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Отримавши вказану ухвалу та ознайомившись з її текстом вважає, що при відмові в задоволенні клопотання та призначенні судового засідання, суд не об`єктивно та упереджено поставився до аргументації захисту та заздалегідь прийняв сторону обвинувачення, що виключає повне, всебічне та об`єктивне дослідження у суді. Заявник посилається на те, що в своїй ухвалі про відхилення клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору від 24.04.2018 року суд не проаналізував викладені стороною захисту порушення і не надав їм юридичну оцінку в описовій частині, а формально послався на відсутність порушень вимог ст. 291 КПК України, що дає підстави сумніватися в неупередженості та об`єктивності судового розгляду.
Зазначені обставини дають йому право вважати, що є наявними факти, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилається заявник ОСОБА_7 суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
В контексті вищевикладеного, в заявленій захисником обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_8 заяві про відвід судді, заявником не наведені обставини, які викликають у заявника та його підзахисного обґрунтовані сумніви в неупередженості судді з урахуванням об`єктивного критерію, а саме - факти, які не залежать від поведінки судді, але можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
За наведеного вище, суд приходить до висновку, що заявлений відвід не підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням об`єктивного критерію не ґрунтується на вимогах ст. 75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу судді, а тому, наведенні заявником обставини є обставинами, які не є обґрунтованими та в свою чергу не свідчать про неупередженість судді.
Керуючись ст.ст. 75,80,81 КПК України, суд -
У Х В А Л И В:
В задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_5 в кримінальному провадженні № 381/861/18 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1