Справа № 646/8749/17
№ провадження 1-кс/646/1265/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01.03.2018 року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського суду м. Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного у кримінальному провадженні № 0001426, -

у с т а н о в и в:
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з клопотанням про скасування арешту майна накладеного ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 09.02.2018 р. у кримінальному провадженні № 0001426 від 07.12.2017.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що на підставі ухвали Червонозаводського районного суду м.Харкова від 11.01.2018 р. старшим слідчим першого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_5 було проведено обшук квартири за адресою : АДРЕСА_1 , в якій мешкає ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0001426. При проведені обшуку було вилучено майно, на яке в подальшому, ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 09.02.2018 р. накладено арешт.

Заявник вважає, що існують підстави для скасування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна оскільки власник майна не був присутній при розгляді клопотання про арешт майна, арешт майна був накладений необґрунтовано та безпідставно, оскільки арештоване майно, на думку заявника, не є предметом протиправної діяльності внаслідок вчинення кримінального правопорушення, не може бути засобом для розкриття злочину, виявлення винних осіб та в подальшому визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

В судове засідання заявник не з`явився, до канцелярії суду від останнього надійшла заява про розгляд справи без участі заявника, вимоги клопотання підтримав у повному обсягу.

Представник прокуратури у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11.01.2018 р. надано дозвіл органу досудового слідства на проведення обшуку житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві власності ОСОБА_6 , з метою відшукання і вилучення предметів, які мають доказове значення у кримінальному провадженні № 0001426.

Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 09.02.2018 р. накладено арешт на вилучене в ході обшуку майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як зазначено в ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч.ч. 2, 3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Встановлено, що Апеляційним судом Харківської області під час перегляду в апеляційному порядку клопотання слідчого першого СВ СУ прокуратури Харківської області про арешт майна, надавалась оцінка тим обставинам, які вказуються заявником у клопотанні про скасування арешту, накладеного на вилучене в ході обшуку майно. За результатами апеляційного перегляду клопотання, суд дійшов висновку про обгрунтованість накладення арешту на нього.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наявних в матеріалах клопотання доказів вбачається, що заявником не було доведено та не надано до суду належних доказів що свідчили б про те, що на даний час відпали підстави для застосування такого заходу, як арешт майна, а також належних доказів того, що арешт було накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене вище слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131-132, 170-174, 309, 369, 371-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Відмовити в задоволенні клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1