08.11.17

У Х В А Л А Справа № 200/19355/17

Ім`ям України Провадження № 1-кс/200/11660/17

08 листопада 2017 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю слідчого ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання слідчого по кримінальному провадженню № 0001119 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

08 листопада 2017 року слідчий СУ ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся до суду із клопотанням, погодженим із прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , у якому прохає накласти арешт майно, в частині відчуження, розпорядження та користування, а саме: будівлю нежитлову (адміністративну), літ. А-1, за адресою: м.Дніпро, вул. Н.Заводська, 94л.

Необхідність накладення арешту обґрунтовує наступним чином. Відповідно до відомостей СБУ у Дніпропетровській області №44/6-6289 від 22.09.2017 представники ГОВК "Комунаровець", незаконно зайнято земельну ділянку площею близько 3 Га в водоохоронній зоні р. Дніпро. При цьому, для розширення меж підпорядкованої території, шляхом застосування техніки та механічного устаткування, насипано штучну косу та змінено русло басейну р. Дніпро, було обмежено вільний доступ громадян до неї, шляхом побудови огорожі, а також здійснено подальшу капітальну забудову земельної ділянки (елінги, човнові та автомобільні гаражі).

Згідно листа №7/11-1891 від 24.10.2017 Дніпровської міської ради за результатами пошуку не виявлено реєстраційних записів щодо договорів оренди землі, укладених між міською радою та ГОВК "Комунаровець" ().

Також міська рада повідомила, що рішення виконавчого комітету міської ради від 14.09.2011 №417 та розпорядження міського голови від 15.09.2011 №420р у базі обліку рішень міської ради, рішень виконавчого комітету міської ради та розпоряджень міського голови відсутні.

Відповідно до розпорядження Дніпропетровської міської ради №809-р від 30.09.2010 було присвоєно будівлям та спорудам по вул. Набережній Заводській адресу вул. Набережна Заводська, 94л. В свою чергу згідно з п. 3 розпорядження відзначено, що присвоєння адреси не підтверджує право власності на нерухоме майно та право на земельну ділянку.

Відповідно інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, посадовими особами КП «Реєстратор майнових прав» Петропавлівської селищної ради» (), було зареєстровано право власності за елінгами та адмінбудівлею в водоохоронній зоні р. Дніпро, а саме:

- будівлею, Елінга №11 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- будівлею, Елінга №227 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- будівлею, Елінга №189 за адресою: АДРЕСА_1 ;

- будівлею, Елінга №500 за адресою: м.Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л;

- будівлею, Елінга №259 за адресою: м.Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л;

- будівлею, Елінга №504 за адресою: м.Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л;

- будівля нежитлова (адміністративна), літ А-1, за адресою: м. Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л.

Відповідно інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_4 , було зареєстровано право власності за елінгами в водоохоронній зоні р. Дніпро, а саме:

- будівлею, Елінга № НОМЕР_1 за адресою: м.Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л;

- будівлею, Елінга №432 за адресою: м.Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л.

За іншим будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 л право власності не зареєстровано.

Але відповідно до зазначених інформаційних довідок для реєстрації елінгів № 11, 548, 432, 259 невстановленими особами були подані рішення виконавчого комітету міської ради від 14.09.2011 №417 та розпорядження міського голови від 15.09.2011 №420р, які мають ознаки підроблення.

За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, об`єкт нерухомого майна за адресою: м. Дніпро, вул. Н. Заводська, 94л, а саме: будівля нежитлова (адміністративна), літ А-1 належить ГОВК "Комунаровець" ().

Згідно зі ст.ст. 91, 98 КПК України вищевказані елінги та нежитлова будівля є об`єктом кримінально протиправних дій та матимуть важливе доказове значення в рамках кримінального провадження. Зазначені об`єкти визнані речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України.

З метою захисту суспільства та держави від кримінального правопорушення, забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні, досягнення дієвості кримінального провадження, недопущення подальшого протиправного використання об`єктів нерухомості, виникла необхідність у накладенні арешту на них, для збереження речових доказів даного кримінального правопорушення (злочину).

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав, прохав задовольнити. Пояснення надав аналогічні тексту клопотання.

З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч.2 ст.172 КПК України, власник майна в судове засідання не викликався. З цих підстав, клопотання розглянуто за відсутності власника майна та ухвалено рішення.

Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Розглянувши клопотання, вислухавши пояснення слідчого, дослідивши надані до клопотання додатки, приходжу до висновку про те, що воно підлягає задоволенню. Так, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, вважаю за можливе накласти арешт на будівлю нежитлову (адміністративну), літ А-1, за адресою: м.Дніпро, вул. Н.Заводська, 94л.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_2 по кримінальному провадженню № 0001119 задовольнити.

Накласти арешт на будівлю нежитлову (адміністративну), літ А-1, за адресою: м.Дніпро, вул. Н.Заводська, 94л, шляхом накладення заборони на відчуження, розпорядження та користування.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти діб зо дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1