У Х В А Л А
Іменем України
30 жовтня 2014 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0006456, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Яготин Київської області, громадянин України, українець, освіта повна середня, офіційно не працевлаштований, у шлюбі не перебуває, зареєстрований та фактично мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину за ч.3 ст.146 КК України -

в с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з старшим прокурором прокуратури Шевченківського району м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Шевченківського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що СВ Шевченківського РУ ГУМВС України в м. Києві розслідується кримінальне провадження №0006456 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.146, ч. 2 ст. 121 КК України.

Зокрема, 24.06.2014 приблизно о 14.30 год. ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку № 9 по вул. Михайлівській у м. Києві, діючи умисно, за попередньою змовою, групою осіб з ОСОБА_7 та іншою особою, застосовуючи до ОСОБА_8 насильство, обмежуючи його у свободі пересування та вільному виборі свого місця перебування, посадили ОСОБА_8 всупереч його волі до автомобілю та вивезли до невстановленого слідством місця, де ОСОБА_8 заподіяно тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітки з ушкодженням лівої легені.

Того ж дня, 24.06.2014 приблизно о 23.10 год. ОСОБА_5 спільно з іншими особами на тому ж автомобілі привезли ОСОБА_8 до будинку АДРЕСА_2 . Приблизно о 23.14 год. ОСОБА_8 , перебуваючи на тротуарі біля вказаного будинку, помер від заподіяних йому тілесних ушкоджень.

15.09.2014 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 146 КК України, яке у порядку ст.111 КПК направлено за місцем мешкання підозрюваного.

На думку слідчого, існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування; не виключено, що підозрюваний може знищити, сховати, спотворити речі, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16.09.2014 наданий дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 29.10.2014 затриманий, 30.10.2014 доставлений до суду для участі у розгляді клопотання про застосування до нього ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вважає, що існують ризики, зазначені у клопотанні. Пояснив, що досудове розслідування у даному провадженні не зупинялось, з моменту направлення на адресу підозрюваного письмового повідомлення про підозру проводились слідчі та процесуальні дії.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти застосування до підозрюваного такого заходу як тримання під вартою, посилаючись на стан здоров`я підозрюваного, який страждає на астму. Вважали, що запобіжний захід у виді застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 194 КПК України на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, передбаченої законом.

Зокрема, законним є арешт, здійснений з метою допровадження особи до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту, яка закріплена у ст. 5 § 1(с) Конвенції.

Обґрунтованою вважається підозра, коли є наявними обставини або відомості, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується причетність ОСОБА_5 до вчинення разом з іншими особами кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.146 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що прокурором даний ризик не доведений, оскільки поведінка підозрюваного під час досудового розслідування не підтверджує зазначене припущення слідчого.

Вірогідність ризику незаконного впливу на свідків слідчим суддею не виключається, однак приймається до уваги, що матеріалами клопотання даний висновок слідчого не підтверджується.

Оцінюючи ймовірність того, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком можливими з огляду на прагнення підозрюваного уникнути покарання, яке йому загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Також суддею приймається до уваги, що підозрюваний фактично ухилявся від органу досудового розслідування, що потягло необхідність вжиття додаткових заходів для встановлення його місця перебування та затримання.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За вчинення інкримінованого підозрюваному злочину встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Однак, враховуючи відому на даний час роль підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину, приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме репутацію підозрюваного, відсутність судимостей, міцність соціальних зв`язків, стан його здоров`я, слідчий суддя приодить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваного може забезпечити застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У силу ч.4 ст.176 КПК слідчим суддею запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування. Строк досудового розслідування відраховується з дня повідомлення особі про підозру.

Оскільки розслідування у даному кримінальному провадженні не зупинялося, двохмісячний строк розслідування закінчується 15.11.2014.

Тому саме у зазначених часових межах і може бути застосований запобіжний захід.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

- цілодобово не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 ;

- носити електронний засіб контролю;

- прибувати до слідчого СВ Шевченківського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_6 , прокурора прокуратури Шевченківського району м. Києва ОСОБА_3 , слідчого судді, суду за першою вимогою.

Строк дії даної ухвали встановити по 15 листопада 2014 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган внутрішніх справ за місцем проживання ОСОБА_5 .

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1