Справа № 461/6906/17
Провадження № 1-кс/461/6943/17
УХВАЛА
про арешт майна
09.10.2017 слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю слідчого ОСОБА_3 розглянувши клопотання слідчого ВР ЗСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, -
в с т а н о в и в :
Слідчий ВР ЗСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівської області ОСОБА_4 за погодженням прокурора прокуратури Львівської області ОСОБА_5 звернувся в суд з клопотанням про накладення арешту на одяг ОСОБА_6 : пара чорних мештів; штани джинси, синього кольору, зі слідами РБК; чорна куртка; светр.
Слідчий клопотання підтримав з мотивів наведених у ньому. Просить клопотання задоволити.
Слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання без виклику особи, якій належить майно.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши слідчого, приходжу до наступного.
Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
А згідно ч. 3 ст. 170КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частинами 1,2,3 та 6 ст.170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення , забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Як видно з матеріалів клопотання, існує обґрунтована підозра, що вказаний одяг підозрюваного ОСОБА_6 зберіг на собі сліди, необхідні для проведення досліджень та експертиз, слідчих дій, проведення експертного дослідження одягу буде містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, він підпадає під ознаки речей, визначених у ст. 98 КПК України.
Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, зважаючи на те, що таке обмеження як накладення арешту на згадане майно є розумним та виправданим, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст.131, 132, 170,172, 173 КПК України,
у х в а л и в :
Клопотання слідчого ВР ЗСТ слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 - задоволити.
Накласти арешт на одяг ОСОБА_6 : пара чорних мештів; штани джинси, синього кольору, зі слідами РБК; чорна куртка; светр.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області, в порядку, передбаченому ст.395 КПК України.
Слідчий суддя ОСОБА_1