Провадження №1-кс/127/8464/17
25 вересня 2017 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
в складі:слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю представника власника майна ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці клопотання ОСОБА_3 в інтересах ПСП «Алагес» про передання частини арештованого майна для подальшого тривалого зберігання, -
19.09.2017 року до слідчого судді Вінницького міського суду звернувся з клопотанням ОСОБА_3 в інтересах ПСП «Алагес» про передання частини арештованого майна для подальшого тривалого зберігання.
30.08.2017р. старшим слідчим СУ ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_6 було складено протокол накладення арешту на майно та передано на зберігання у філію ПАТ «ДПЗКУ» «Одеський зерновий термінал» 212960кг. насіння ріпаку 2-го класу врожаю 2017 року.
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив слідчого суддю його задовольнити.
Слідчий в судове засідання не зявився.
За відсутності клопотання про фіксацію судового процесу технічними засобами суд, вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 107 ч. 1 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування, в тому числі під час розгляду питань слідчим суддею, приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим.
Враховуючи те, що від учасників процесуальної дії не надійшло клопотання про застосування технічних засобів фіксування розгляду клопотання про скасування арешту, тому слідчий суддя вважає за можливим розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Відповідно до ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.
Ч.1 ст. 167 КПК України, визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено:
1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним;
2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна;
3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу;
4) у разі скасування арешту.
Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що за всебічного та об`єктивного розгляду клопотання, доводи ОСОБА_3 знайшли своє підтвердження, слідчий суддя вважає, клопотання мотивованим, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 100, 131, 132, 170, 171, 173, 174 КПК України, суд,-
Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ПСП «Алагес» про передання частини арештованого майна для подальшого тривалого зберігання задовольнити.
Ухвала слідчого судді остаточна та оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя