Справа № 540/268/18
Провадження № 1-кс/540/58/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2018 року смт Машівка

Слідчий суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 про арешт майна, -

в с т а н о в и л а :

20.04.2018 до суду надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтоване тим, що 18.04.2018 до ЧЧ Машівського ВП надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя с. Павлівка Машівського району Полтавської області, про те, що 10.04.2018 невідома особа, шляхом зловживання його довірою, а саме, під приводом придбання сільськогосподарських добрив, заволоділа його грошовими коштами в сумі 99680 грн., які потерпілий перевів на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий в ПАТ «Ідея Банк».

Відомості про даний факт цього ж числа були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України.
У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні було встановлено, що згідно платіжного доручення № 286 від 10.04.2018, на виконання договору купівлі-продажу № 89-04-14 від 10.04.2018, який був укладений між ФГ «АНАСКО», керівником якого є ОСОБА_4 та ТОВ «Українська агромінгрупа», в особі директора ОСОБА_6 , потерпілий ОСОБА_4 перевів грошові кошти в сумі 99680 грн. на банківський рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий в ПАТ «Ідея Банк» та який рахується за ТОВ «Українська агромінгрупа» як 50% плати за замовлений ним товар, а саме, 22 400 кг сільськогосподарського добрива «Нітроамофоска 16:16:16+16», але замовленого товару не отримав та зв`язок із особою, яка спілкувалася із потерпілим після перерахування коштів та на даний час відсутній.

Шахрайськими діями посадових осіб ТОВ «Українська агромінгрупа» ОСОБА_4 завдано матеріальної шкоди у сумі 99680 грн. Вказані грошові кошти являються доказом вчинення невідомою особою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а тому слідчий за погодженням з прокурором, з метою запобігання можливості зняття коштів зі вказаного рахунку, просить накласти арешт на указані кошти.

Заслухавши слідчого та потерпілого, які підтримали клопотання з наведених у ньому підстав, дослідивши документи провадження, суд дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що 18.04.2018 за заявою ОСОБА_4 про те, що 10.04.2018 невідома особа, шляхом зловживання його довірою, а саме, під приводом придбання сільськогосподарських добрив, заволоділа його грошовими коштами, були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України (а.с. 2-4).

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_7 показав, що на виконання договору купівлі-продажу № 89-04-14 від 10.04.2018, він, як голова ФГ «АНАСКО», перевів грошові кошти в сумі 99680 грн. на банківський рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий в ПАТ «Ідея Банк» та який рахується за ТОВ «Українська агромінгрупа» як 50% плати за замовлений ним товар, а саме, 22 400 кг сільськогосподарського добрива «Нітроамофоска 16:16:16+16», але замовленого товару не отримав та зв`язок із особою, яка спілкувалася із ним та представилася ОСОБА_8 із м. Сміла Черкаської області, після перерахування коштів та на даний час відсутній (а.с. 5).

Як вбачається з платіжного доручення № 286 від 10.04.2018 ФГ «АНАСКО» переказано 99 680,00 грн. на рахунок ТОВ «Українська агромінгрупа» № НОМЕР_1 в ПАТ «Ідея Банк», у графі «призначення платежу» зазначено за добрива згідно рахунку-фактури № 97 від 10.04.2018 договору № 89-04-14 від 10.04.2018 (а.с.11).

Звертаючись в рамках вказаного кримінального провадження з клопотанням про арешт майна, а саме грошових коштів, які знаходяться на вказаному банківському рахунку, слідчий зазначив, що завданням арешту грошових коштів є запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, так як з моменту перерахування коштів по даний час ОСОБА_4 не зміг повернути кошти і зв`язок із особою яка спілкувалася з ним по телефону на даний час відсутній. Метою застосування арешту грошових коштів є відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна, серед іншого, допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вимоги щодо змісту клопотання про арешт майна містяться у ст. 171 КПК України, яка, серед іншого, зобов`язує учасників кримінального провадження, які звернулися з відповідним клопотанням, не лише зазначити про мету застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, а і вказати на обставини, які дають підстави для застування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження своїх доводів.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди можливий, за обов`язкової наявності в кримінальному провадженні підозрюваного (особи, якій у порядку, передбаченому КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення) або обвинуваченого (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України).

Що стосується доводів клопотання про те, що кошти в сумі 99680,00 грн., які були перераховані ОСОБА_9 на банківський рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий в ПАТ «Ідея Банк» та рахується за ТОВ «Українська агромінгрупа» являються доказом вчинення невідомою особою злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Таким чином, оскільки в матеріалах кримінального провадження наявні докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення, указані грошові кошти, перераховані потерпілим на вказаний рахунок мають ознаки предмету кримінального правопорушення, з метою збереження речових доказів, ураховуючи вимоги співмірності та розумності, суд знаходить підстави для задоволення клопотання з метою уникнення негативних наслідків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 167, 170,173 КПК України

у х в а л и л а :
клопотання слідчого СВ Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 99680 грн., які перераховані 10.04.2018 потерпілим ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий в ПАТ «Ідея Банк» та рахується за ТОВ «Українська агромінгрупа» (ідентифікаційний код 39023292) з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаними коштами.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1