Справа № 640/6970/17
н/п 1-кс/640/9475/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"08" грудня 2017 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
встановив:
В судове засідання власник майна ОСОБА_3 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання (а.с. 12), причини неявки суду не повідомила.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, матеріали справи № 640/6970/17-к н/п 1-кс/640/3752/17 за клопотанням про арешт майна, приходить до наступного.
Після зупинки автомобіля встановлено, що ним керував ОСОБА_9 , який під час допиту в якості свідка повідомив, що придбав зазначений автомобіль у лютому 2017 року на автомобільному ринку у особи на ім`я ОСОБА_10 за 2500 доларів США.
Після чого телефоном було повідомлено СУ ГУНП в Харківській області, однак враховуючи, що Луганська область відноситься до зони проведення АТО слідчий СУ ГУНП в Харківській області був позбавлений можливості негайно прибути до Свтівського ВП ГУНП в Луганській області з метою вилучення зазначеного автомобіля та доставки його до тимчасового місця зберіганя вилучених автомобілів.
11.05.2017 органом досудового розслідування було отримано дозвіл на місце знаходження в зоні проведення АТО однак відповідно до ст. 167 172 КПК України, однак в цей же день строк звернення з клопотанням до слідчого судді вийшов, враховуючи вище викладене прошу поновити строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту.
Згідно мотивувальної частини зазначеної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.05.2017, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у такий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважав доцільним, оскільки в даному випадку такий спосіб забезпечував запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Слідчий суддя вважав розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження (а.с. 31-32 справи № 640/6970/17-к н/п 1-кс/640/3752/17).
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
За вказаних обставин, на теперішній час достатніх даних, що скасування арешту з вказаного транспортного засобу не може негативно вплинути на хід досудового розслідування, слідчому судді не надано. Слідчі дії у вказаному кримінальному провадженні тривають, підозра нікому не повідомлена.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, до слідчого судді не надано, а тому клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Слідчий суддя ОСОБА_1