Справа № 404/840/17
Номер провадження 1-кс/404/2483/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні і місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області ОСОБА_4 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0000986 відносно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Балхаш, Джезказганська область, республіка Казахстан, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, маючого на утриманні троє малолітніх дітей та двоє неповнолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч.2 ст.28 ч.2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по зазначеному кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у тому, що він, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , у липні 2016 року на полі №13 Могутненської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, що належать ПП «Влад» умисно частково знищив шляхом підпалу посіви озимої пшениці.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний та захисник заперечують можливість застосування запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою через: відсутність ризиків невиконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, слідству він не перешкоджає, має постійне місце проживання та багатодітну родину на утриманні, є потреба працювати, має не спростоване алібі, співпрацює зі слідством.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також зафіксовані в протоколах: огляду місця події, допиту свідків, висновком судової пожежно-технічної експертизи, звітом про причину виникнення пожежі, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 за ознаками ч.2 ст.28 ч.2 ст. 194 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Згідно п.4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Так, злочин в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, закінченим, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. Дії підозрюваного визначаються як заздалегідь сплановані, обдумані, ретельно законспіровані. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину,- до десяти років позбавлення волі, є підставою для початку можливого переховування від слідства та суду. У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, тощо (ст.2 КПК України).

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст.22 та ст.26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких видів запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру в одному злочині. Останній має місце постійного проживання, та родину, створив сталі соціальні відносини, працює по-найму, зобов`язується беззастережно виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування та сприяти з`ясуванню обставин подій. Ознаки протиправної поведінки припинено, запевняє у недопущенні порушень покладених на нього зобов`язань.

Вказані обставини переконують у достатньому рівні репутації підозрюваного, який не має негативних характеристик з місця проживання, не зловживає наркотичними/алкогольними засобами, не має обтяжуючих обставин, має близьких.

Матеріали та додатки до клопотання не містять належних і допустимих доказів, про свідоме ухилення підозрюваного від сторони обвинувачення. Зокрема, відсутні докази неявок до слідчого. Більше року триває досудове розслідування, але відсутні докази ухилення підозрюваного від сторони обвинувачення. Сторона обвинувачення не має доказів неповажності неявок.

Від учасників провадження не надходило заяв про вплив на них з боку підозрюваного. Такий факт спростовує твердження ініціатора клопотання про намір сторони захисту незаконно вплинути на результати досудового розслідування.

З моменту пожежі підозрюваний не допускав правопорушеннь/злочину. Це переконує у його добропорядності, законослухняності.

Орган досудового розслідування мав у власному розпорядженні достатньо часу та можливостей для відшукання, збору, процесуальної фіксації доказів, тому ризик на їх знищення чи приховування є суто формальним і вкрай незначним.

Не існує ризику вчинення підозрюваним нового злочину, оскільки представники органу досудового розслідування провели обшуки за місцем проживання і не виявили горючих речовин, не вилили заборонених предметів. На поліцію покладається обов`язок ефективно організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Завдяки чому орган досудового розслідування зможе попередити ризик можливого вчинення нового злочину, а застосування менш суворого заходу забезпечення та контроль з боку органу поліції здатні попередити існуючі ризики.

Відповідно до вимог ст.ст. 36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. Від початку цього кримінального провадження останні мали достатньо часу оглянути/вилучити/процесуально зафіксувати докази. Перебільшеним є звернення слідчого з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

Необхідно зауважити, що при проведенні досудового розслідування, слідчий/прокурор не вбачали вагомих передумов для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, проте з невідомих причин наполягають на застосуванні найсуворішого виду запобіжного заходу. Слідчий не зміг пояснити таку непослідовність, що вказує на відсутність доказів та виключає тримання особи під вартою.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, разового характеру інкримінованої події, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом. Саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію права на працю та контролю за ним з боку правоохоронних органів. Такий висновок узгоджується з правовою позицією у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року): що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно ч.1,2 та 6 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його фактичному володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, в тому числі забезпечить права підозрюваного на працю, опікування за родиною та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні розпочато з дня першого повідомлення одному з підозрюваних про підозру, зокрема: 23 березня 2017 року, а зупинено через хворобу одного з підозрюваних, - 06 квітня 2017 року, - тобто використано 15 днів досудового розслідування.

15 травня 2017 року досудове розслідування відновлено, а 30 травня 2017 року оголошено про закінчення досудового розслідування. Таким чином, було використано ще 15 днів досудового розслідування.

08 листопада 2017 року, після повернення обвинувального акту на доопрацювання, досудове розслідування знову відновлено і триває до цього часу, що становить ще 22 дні досудового розслідування.

(15+15+22 =52 дні використаного двомісячного строку досудового розслідування.)

На виконання вимог п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Дія заходу забезпечення не може перевищувати наявного строку досудового розслідування. З огляду на з`ясовані обставини і перераховані процесуальні вимоги, необхідно застосувати тримання підозрюваного під домашнім арештом у певний період доби строком на 8 днів,- в межах наявного строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби, строком на вісім днів, у межах наявного строку досудового розслідування.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під домашнім арештом у певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію, 07 грудня 2017 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання: домоволодіння по АДРЕСА_2 в період з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння по АДРЕСА_2 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановлення на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1