У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 жовтня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:
З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000009, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.05.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених за ч. 1 ст.199, ч. 1 ст. 204 КК України

Клопотання обґрунтоване наступним.

20.10.2017 на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 03.10.2017 року, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де розташовано складське приміщення. Під час проведення обшуку виявлено та вилучено алкогольні вироби марки «Тарас Бульба» ємністю 0,5 літра з марками та без марок акцизного податку України в загальній кількості 510 пляшок. Також в ході обшуку вилучено марки акцизного податку України, що містять ознаки підробки в загальній кількості 30 марок. Виявлені за вищевказаною адресою алкогольні напої є матеріальними об`єктами, які були безпосередньо об`єктом та засобом вчинення кримінального правопорушення, тобто є речовими доказами вчиненого злочину.

Підставою для накладення арешту на майно, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, є існування достатніх підстав вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, що має місце в даному випадку.

Метою накладення арешту є забезпечення кримінального провадження у частині необхідності призначення судово-технічної експертизи, предметом якої є марки акцизного податку України, які містяться на алкогольних напоях.

20.10.2017 слідчим СУ ФР ГУ ДФС в Закарпатській області винесено постанову про визнання вищевказаної вилученої алкогольної продукції та марок акцизного податку України речовими доказами.

Крім того, 20.10.2017 слідчим СУ ФР ГУ ДФС в Закарпатській області відібрано експериментальні зразки з числа виявлених та вилучених алкогольних напоїв та призначено судово-технічну та хімічну експертизи.

З огляду на викладене, слідчий просить постановити ухвалу про арешт майна, вилученого в ході проведеного 20.10.2017 року обшуку за адресою АДРЕСА_1 , а саме на: алкогольні вироби марки «Тарас Бульба» ємністю 0,5 літра з марками та без марок акцизного податку України в загальній кількості 510 пляшок, та на марки акцизного податку України, що містять ознаки підробки в загальній кількості 30 марок.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Представник власника майна ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти накладення арешту на вищезазначене майно, зокрема, з підстав того, що воно не має ніякого відношення до кримінального провадження №0000009 від 10.05.2017 та було правомірно набуте, що підтверджується відповідними первинними бухгалтерськими документами.

На підставі ч. 1 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

Заслухавши пояснення слідчого та представника власника майна, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
З внесеного клопотання та матеріалів, доданих до нього, встановлено, що Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000009, відомості про яке внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.05.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених за ч. 1 ст.199, ч. 1 ст. 204 КК України за фактом того, що у грудні 2015 року невстановлені особи незаконно збули ОСОБА_6 незаконно виготовлені алкогольні напої марки «Пшенична» у кількості 100 пляшок, які відповідно до висновку криміналістичної експертизи є водно-спиртовою сумішшю, виготовленою кустарним способом. Крім того, 15.08.2016 року невстановлені особи незаконно придбали з метою збуту, зберігали та транспортували з метою збуту незаконно виготовлені алкогольні напої марки «Пшенична» у кількості 110 пакетів без марок акцизного податку України, розфасованих в ємності по 10 л кожна. Крім того, у грудні 2015 року невстановлені особи незаконно збули ОСОБА_6 підроблені марки акцизного збору (податку) у кількості 1438 штук, які відповідно до висновків судово-технічних експертиз виготовлені типографічним способом, але не підприємством, яке здійснює випуск марок акцизного податку України.

Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.10.2017 року було надано дозвіл на проведення обшуку складських, офісних, підсобних та надвірних приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ПАТ «Ужгородський турбогаз», транспортних засобів, що знаходяться на вказаній території з метою відшукання незаконно виготовлених алкогольних виробів, в тому числі алкогольних виробів, на яких можуть бути використані підроблені марки акцизного податку України, засобів та знарядь для їх упакування при транспортуванні, накладних, видаткових накладних, документів, що свідчать про придбання та збут невстановленими особами незаконно виготовлених алкогольних виробів.

В ході проведеного обшуку, органом досудового розслідування виявлено та вилучено: алкогольні вироби марки «Тарас Бульба» ємністю 0,5 літра з марками та без марок акцизного податку України в загальній кількості 510 пляшок. Також в ході обшуку вилучено марки акцизного податку України, що містять ознаки підробки в загальній кількості 30 марок.

Клопотання про накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно надійшло 25.10.2017 року поштовим відправленням, датою відправлення якого є 21.10.2017 року, тобто не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна. Відтак, строк звернення з клопотанням слідчим не пропущено.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

З`ясувавши всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту з потребами кримінального провадження, враховуючи, що слідчим в судовому засіданні не доведеного необхідність накладення арешту, відношення майна, на яке слідчий просить накласти арешт, до кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170, 171-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Закарпатській області лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1