ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/2120/17
Провадження № 1-кс/210/936/17

"24" травня 2017 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянув клопотання слідчого СВ Металургійного відділу поліції Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене в кримінальному провадженні №0001365 від 22 травня 2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду із вищевказаним клопотанням, погодженим прокурором. В обґрунтування клопотання зазначає, що 22 травня 2017 року до Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт працівників УПП в м. Кривому Розі, про зупинення ними 22 травня 2017 року біля будинку №23, розташованого по вул. В. Матусевича в Металургійному районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, транспортного засобу «ВАЗ 21093», в салоні якого знаходились фрагменти кабелів лінії зв`язку.

За даним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001365 від 22 травня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України було внесено відповідні відомості.

В ході встановлення всіх обставин скоєння вказаного правопорушення, 22 травня 2017 року був здійснений огляд транспортного засобу, - легкового автомобілю марки «ВАЗ» моделі «21093» білого кольору з реєстраційним номером НОМЕР_1 , власником та користувачем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При проведені даної слідчої дії, у салоні зазначеного транспортного засобу було виявлено п`ять фрагментів кабелів лінії зв`язку.

Крім того, у салоні даного транспортного засобу знаходилась особа, - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка пояснила, що вищевказані фрагменти кабелів лінії зв`язку здобуті нею злочинним шляхом.

Так, враховуючи ті обставини, що на теперішній час, через відсутність даних про власника майна, яким є п`ять фрагментів кабелів лінії зв`язку та встановлення суми заподіяної шкоди внаслідок даного кримінального правопорушення, слід отримати відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження.

На підставі викладеного слідчий просив клопотання задовольнити.

Клопотання подано до суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Слідчий суддя, ознайомившись з поданим клопотанням, та доданими до нього матеріалами, приходить до висновку про необхідність його повернення з наступних підстав.

Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст.132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування,ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ст.236 ч.7 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ст.170 ч.1 КПК України (в редакції Закону №1019-VIII від 18 лютого 2016 року) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

За змістом ст.170 ч.ч.10, 11 КПК України, арешт може бути накладений на рухоме майно, а заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ст.171 ч.ч.2, 3, 4 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту ст.172 ч.3 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З наданих слідчому судді додатків до клопотання вбачається, що процесуальна дія «огляд», в результаті якого вилучено майно, про яке йдеться в клопотанні про арешт майна, здійснена 22 травня 2017 року, про що складено протокол огляду.

Відповідно до ст.173 ч.1 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Разом із тим, ст.171 ч.5 КПК України (в редакції чинній на момент проведення огляду) клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно з ст.171 ч.5 КПК України (в чинній редакції) клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Ці вимоги статті слідчим виконані були, оскільки огляд був проведений 22 травня 2017 року, а з клопотанням про арешт майна, слідчий звернувся 23 травня 2017 року (направлено кур`єрською доставкою).

Отже, клопотання подане з дотриманням строків, встановлених ст.171 ч.5 КПК України.

Крім того, зі змісту резолютивної частини клопотання не вбачається, на яке саме майно слідчий просить накласти арешт, а вказує лише, що на автомобіль та наявне у ньому майно.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської Конвенції з прав людини визначає: «Кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальним принципами міжнародного права».

Оскільки чинним кримінально-процесуальним законодавством встановлений порядок подання клопотання про арешт майна, встановлені вимоги до клопотання про арешт майна, а також переліку документів в його обґрунтування, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання на підставі ст.ст.171 ч.5, 172 ч.3 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.132, 167, 169, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Металургійного відділу поліції Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене в кримінальному провадженні №0001365 від 22 травня 2017 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.1 КК України, про арешт майна, - повернути.

Роз`яснити, що недоліки, визначені в ухвалі можуть бути усунені у строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що згідно зі ст.172 ч.3 КПК України, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків, - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1