Єдиний унікальний номер 205/2223/17
Провадження №1-кс/205/300/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
В С Т А Н О В И В:
12 квітня 2017 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилався на необхідність надання дозволу на тимчасовий доступ до речей і документів, що містять охоронювану законом таємницю, пов`язаних з Державною реєстрацією заповіту ОСОБА_4 , який 31.10.2016 року заповів ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , все належне йому майно де б воно не було та з чого б воно не складалось, зареєстровано в реєстрі за №2298 та посвідчено на дому ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , приватним нотаріусом Дніпропетровського нотаріального округу ОСОБА_6 з можливістю вилучення оригіналів всіх документів вказаної нотаріальної дії, для проведення в подальшому судово-почеркознавчої експертизи документів, а також розкриття злочинної схеми, зв`язків та ролі відповідних осіб в організації злочинної діяльності.
Слідчий зазначив, що вказані документи знаходяться у володінні приватного нотаріуса ДМНО ОСОБА_6 .
Із клопотання вбачається, що 03.02.2017 до Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся з заявою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , в якій просить прийняти міри до невстановленої особи, яка 31.10.2016 року шахрайським шляхом заволоділа майном, будинком за адресою: АДРЕСА_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено наступне.
В ході допиту ОСОБА_7 , який показав, що він мав племінника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому належав жилий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з племінником в даному будинку проживала ОСОБА_5 , яка орендувала кімнату у даному будинку. 03.11.2016 року ОСОБА_8 від сусідів дізнався про те, що його племінник ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а організацією похоронів займалась ОСОБА_5 , яка при цьому близьким родичам про смерть ОСОБА_4 не повідомила. При похованні ОСОБА_7 наполіг на тому, щоб труна під час церемонії була відкритою. Після відкриття труни ОСОБА_7 звернув увагу на наявні на тілі ОСОБА_4 тілесні ушкодження, які виявлялися у вигляді ран на голові та на ділянці вух, а про механізм їх утворення ОСОБА_5 не змогла нічого пояснити. В подальшому ОСОБА_7 стало відомо про те, що його племінник ОСОБА_4 за один день до своєї смерті написав заповіт щодо всього його майна на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме 31.10.2016 заповіт зареєстровано в реєстрі за № 2298 та посвідчено за адресою проживання ОСОБА_4 : АДРЕСА_1 , приватним нотаріусом Дніпропетровського нотаріального округу ОСОБА_6 .
Також встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в КЗ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » ДОР, причина смерті - туберкульоз легенів, згідно чого видано довідку № 415 для поховання лікарем ОСОБА_9 .
Однак, на даний час згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна встановлено, що власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 , все ще є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно запису 136/60 в книзі 237/333.
Крім того, встановлено, що 20.06.2012 ОСОБА_4 заповів, згідно заповіту № 102, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського нотаріального округу ОСОБА_10 , все його належне майно ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка є його рідною племінницею, з якою ОСОБА_4 до настання його смерті підтримував доброзичливі, сімейні відносини, що в свою чергу піддає під сумнів добровільність його дій при складанні останнього заповіту на користь ОСОБА_5 .
Тому, у зв`язку із наведеним, органу досудового розслідування необхідно отримати тимчасовий доступ до документів пов`язаних із державною реєстрацією заповіту зареєстрованого в реєстрі за №2298 та посвідченого приватним нотаріусом ДМНО ОСОБА_6 , на які в майбутньому спиратиметься слідство, без них унеможливиться встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у його задоволенні з виходячи із наступного.
Згідно з п.3 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
Так, ч.4 ст.132 КПК України встановлює, що для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосування заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.
У відповідності до ч.1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).
Відповідно до ст. 160 КПК України сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) речі і документи, тимчасовий доступ до яких планується отримати; 4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 5) значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; 6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; 7) обґрунтування необхідності вилучення речей і документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.
Відповідно до частин 5-7 ст. 163 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів; доступ особи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, здійснюється в порядку, визначеному законом. Доступ до речей і документів, що містять відомості, які становлять державну таємницю, не може надаватися особі, що не має до неї допуску відповідно до вимог закону.
Аналіз зазначених норм закону з урахуванням інших положень законодавства викладених у Главі 15 КПК України та загальних засад кримінального провадження свідчить про те, що розгляд клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів передбачає встановлення відповідності змісту клопотання вимогам визначеним ч.2 ст. 160 КПК України та в разі їх дотримання, встановлення обставин, які підлягають з`ясуванню. При цьому, розгляд клопотання по суті не можливий при його неналежному оформленні, оскільки в такому випадку слідчий суддя не має змоги врахувати усі обставини, що підлягають оцінці та аналізу.
Виходячи із змісту клопотання і його матеріалів слідує, що на теперішній час слідчим не було проведено допиту інших осіб, які мають відношення до обставин зазначених у заяві ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення, окрім громадянки ОСОБА_5 . При цьому можливості перевірити інформацію, викладену у протоколі допиту заявника, у слідчого судді немає, оскільки приєднані слідчим до клопотання документи не містять відомостей, які б підтверджували б або спростовували обставини, зазначені у самому клопотанні.
На думку слідчого судді, на теперішній час в рамках досудового розслідування необхідно отримати більш ширшу доказову базу щодо викладених обставин як у заяві ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення, так і у клопотанні слідчого. Також, слідчий суддя вважає, що слідчим не в повній мірі обґрунтована необхідність вилучення оригіналів вказаних документів, можливість їх використання як доказів та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.
Таким чином, відмовляючи в задоволенні клопотання слідчий суддя наголошує на тому, що звернення слідчого з клопотанням про надання тимчасового доступу до документів пов`язаних з Державною реєстрацією заповіту ОСОБА_4 складеного 31.10.2016 року та зареєстрованого в реєстрі за №2298, що знаходяться у володінні приватного нотаріуса ДМНО ОСОБА_6 , є поспішним та необґрунтованим, при цьому слідчий не використав усі процесуальні можливості досудового розслідування щодо отримання об`єктивних та належних доказів.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.159,162-164 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1