Справа №359/4829/17
Провадження №1-кп/359/367/2017
У Х В А Л А

за наслідками проведення підготовчого судового засідання
30 червня 2017 року м. Бориспіль
Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , його представника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисника адвоката ОСОБА_7 ,
під час підготовчого судового засідання, що призначено 20.06.2017 року, в кримінальному провадженні з обвинувальним актом за №0000038, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.01.2017 року, що надійшов з Прокуратури Київської області 19.06.2017 року відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, розглянувши заявлені клопотання, -
в с т а н о в и в :
Під час підготовчого судового засідання в даному кримінальному провадженні не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.
Прокурор зазначив про можливість призначення судового розгляду справи у відкритому судовому засіданні, відсутність підстав для закриття провадження у справі.
Потерпілий та його представник зазначили про можливість призначення справи до розгляду з необхідність ознайомлення з матеріалами кримінальної справи.
Підозрюваний та його захисник зазначили про можливість призначення судового розгляду справи у відкритому судовому засіданні.
Клопотань про виклик певних осіб або витребування будь-яких доказів та речей від учасників судового провадження не надійшло.
Жодних інших клопотань учасниками судового провадження не заявлялось.
Так, запобіжний захід відносно ОСОБА_6 не обирався. Підстав для його встановлення на даній стадії судового провадження не виявлено.
З урахуванням наведеного є всі підстави для призначення судового розгляду в кримінальному провадженні.
В підготовчому судовому засіданні представник потерпілого адвокат ОСОБА_5 подала цивільний позов для прийняття до спільного розгляду з обвинувальним актом. Також представником потерпілого заявлені клопотання, пов`язані з поданням позовної заяви, щодо залучення ТДВ «СК «Домінанта» в якості співвідповідача та арешт транспортного засобу підозрюваного з метою забезпечення заявленого позову.
У відповідності до вимог ст. 128 КПК України, цивільний позов може бути заявлений потерпілою стороною до початку судового розгляду. Оскільки судовий розгляду кримінальному провадження не розпочато, є всі підстави для його прийняття та вирішення в порядку ст. 129 КПК України за наслідками розгляду судового провадження.
При цьому, на думку суду, є всі підстави для залучення в якості співвідповідача ТДВ «Страхова компанія «Домінанта», зважаючи на положення ст. 33ЦПК України та наявність клопотання цивільного позивача з цього приводу.
При вирішенні питання про накладення арешту на транспортний засіб, що на праві власності належить обвинуваченому, суд виходить з наступного.
Накладення арешту на майно, в тому числі обвинуваченого, з метою забезпечення заявленого цивільного позову, регламентується положеннями ст.ст. 170, 171, 173 КПК України.
З цього приводу, суд враховує те, що на досудовому слідстві відповідних заходів забезпечення виконання цивільного позову потерпілого органом досудового слідства не вжито, однак сума цивільного позову становить значний розмір для відшкодування, що може призвести до утруднення ухваленого за наслідками розгляду кримінального провадження вироку суду в частині вимог цивільного позову, в разі їх задоволення.
Клопотання також подано в письмовому вигляді до якого долучено копію свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу за обвинуваченим ОСОБА_6 .
В судовому засіданні потерпілий та його представник, прокурор клопотання підтримали. Обвинувачений та його захисник поклались на думку суду, однак вважали такий захід забезпечення недоцільним зважаючи на визнання ОСОБА_6 своєї вини.
З цього приводу суд враховує, що, як встановлено в підготовчому судовому засіданні, ОСОБА_6 на досудовому розслідуванні не вживав заходів для відшкодування завданої шкоди.
Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання про арешт нерухомого майна не заперечували, зазначивши, що перелічене в довідці з реєстру прав власності, нерухоме майно ОСОБА_8 не належить.
Заслухавши думку учасників провадження, ознайомившись зі змістом позовних вимог, доданими доказами та мотивами клопотання про арешт нерухомого майна, суд приходить до наступних висновків.
У відповідності до вимог статті 170 КПК України, накладення арешту на майно допускається в тому числі і з метою забезпечення цивільного позову.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, і відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).
У цьому випадку, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
У відповідності до ст. 171 КПК України, цивільний позивач має право на звернення до суду з клопотанням про накладення арешту.
У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Згідно вимог статті 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
З урахуванням викладених норм та підстав арешту майна, зазначених в клопотанні цивільного позивача, суд приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення та накладення арешту на зазначене позивачем рухоме майно транспортний засіб.
Так, цивільні позивач просить накласти арешт на нерухоме майно обвинуваченого зважаючи на заявлення ним цивільного позову про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, зважаючи на спричинення такої ОСОБА_6 внаслідок вчинення порушення правил дорожнього руху України, що призвело до дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої заподіяно тілесні ушкодження потерпілому.
Таке рухоме майно, а саме: транспортний засіб «Mitsubishi Lancer», н.з. НОМЕР_1 , 2007 року випуску, належить на праві власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від НОМЕР_2 (а.с. 58). В судовому засіданні ОСОБА_6 підтвердив, що даний транспортний засіб належить йому і він його не використовує, оскільки після ДТП знаходиться на відповідальному зберіганні.
Щодо співмірності необхідності накладення такого арешту та заявленим вимогам цивільного позивача, то слід зазначити, що цивільний позов заявлено на суму більше 400000 грн., а вартість транспортного засобу аналогічної моделі згідно ринкової вартості, визначеної інтернет-ресурсами, є меншою.
З цього приводу, суд приходить до переконання щодо необхідності накладення такого арешту на рухоме майно обвинуваченого в порядку забезпечення заявленого в кримінальному провадженні цивільного позову.
Інших перешкод, визначених КПК України, для призначення кримінального провадження до судового розгляду, судом не встановлено, про них не зазначили і учасники провадження.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 61, 62, 63, 110, 128, 291, 293, 314-316, 372 КПК України, суд, -
п о с т а н о в и в :
Закінчити підготовче провадження.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, на 11.00 год. 26.07.2017 року.
Прийняти до розгляду цивільний позов ОСОБА_4 , заявленого до ОСОБА_6 та товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Домінанта».
Визнати потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - цивільним позивачем, а ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - цивільним відповідачем, роз`яснивши їм відповідні процесуальні права та обов`язки.
Залучити в якості співвідповідача за цивільним позовом ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Домінанта» (м. Київ, вул. Саксаганського, 199, оф. 27, ), у зв`язку з чим направити копію позовної заяви з додатками.
В порядку забезпечення цивільного позову, накласти арешт на транспортний засіб автомобіль «Mitsubishi Lancer», н.з. НОМЕР_1 , 2007 року випуску, що належить на праві власності ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заборонити його відчуження та експлуатацію.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Судовий розгляд здійснювати за участю прокурора, обвинуваченого (цивільного відповідача), його захисника, потерпілого (цивільного позивача), представника потерпілого, співвідповідача.
Ухвала суду в частині накладення арешту може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 7 діб з моменту її оголошення, в іншій частині оскарженню не підлягає.
Оголошення повного тексту ухвали суду здійснити 04.07.2017 року.
Суддя: ОСОБА_1