Справа № 206/3344/17
Провадження № 1-кс/206/300/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" червня 2017 р. Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро клопотання слідчого Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, непрацючого, маючого середню освіту, не одруженого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 19.12.2014 року Самарським районним судом м. Дніпропетровська за ч.2 ст.15, ч.2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 71 КК України частково приєднаний не відбутий строк покарання за вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 13.10.2014 року до відбуття покарання 2 роки і 1 тиждень позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:
27 червня 2017 року слідчий СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 26.06.2017 приблизно о 12:00 годині ОСОБА_6 знаходився за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 . Достовірно знаючи, що сусіди з квартири АДРЕСА_3 в день відсутні за місцем свого мешкання, у ОСОБА_6 раптово виник злочинний умисел направлений на повторне незаконне викрадення чужого майна поєднаного з проникненням в житло.
Далі, ОСОБА_6 реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, таємно, з балкону другого поверху за місцем свого мешкання підтягнувшись, заліз по перилам у відчинене вікно балкону квартири АДРЕСА_3 , що знаходиться на третьому поверсі вказаного будинку.
Перебуваючи на балконі вищевказаної квартири та продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, металевим предметом прямокутної форми, який підібрав з підлоги, розбив скло дверей, через які здійснюється вхід до кімнати вищевказаної квартири. В подальшу, ОСОБА_6 , через розбите скло дверей відчинив їх та зайшов у середину квартири АДРЕСА_3 .
Знаходячись у приміщені квартири, ОСОБА_6 виявив комп`ютерний системний блок «ASUS» рідкокристалічний монітор «LG», комп`ютерні колонки разом із сабвуфером «СоldenField» та інші спортивні сумки, які належать ОСОБА_7 на праві власності. Визнавши вказане майно об`єктом свого злочинного посягання ОСОБА_6 продовжуючи свою злочинну діяльність, з корисливих спонукань, впевнившись що за його злочинними діями ніхто не спостерігає і вони є таємними для оточуючих, тим самим шляхом, яким потрапив у дану-квартиру, тобто через вікно балкону у викрадених сумках виніс вищевказане майно та у подальшому розпорядився ним на власний розсуд.
Внаслідок злочинних дій ОСОБА_6 , потерпілому ОСОБА_7 заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 4000 гривень.
Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.3 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка) поєднане з проникнення в інше приміщення вчинене повторно.
Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник в судовому засіданні просили суд не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, пояснюючи тим, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні, а тому достатньо застосувати до підозрюваного запобіжний захід в вигляді домашнього арешту.
Прокурор в судовому засіданні стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою з огляду на характеризуючи данні підозрюваного, який вже притягався до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, а тому є ризик впливу на свідків, з одним з яких підозрюваний разом проживає та ризик ухилення підозрюваного від органів досудового слідства.
Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, думку захисника, доводи прокурора та слідчого щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши надані матеріали, приходжу до наступного висновку.
Судом встановлено, що 26 червня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про обставини вчинення злочину, що мали місце 26 червня 2017 року, кримінальне провадження № 0000853.
27.06.2017 року Самарським ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, ОСОБА_6 було повідомлено про підозру.
Стаття 176 Кримінального процесуального кодексу України передбачає види запобіжних заходів, серед яких є найбільш суворим - тримання під вартою.
За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2, ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України , тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейський суд з прав людини слідує, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.
Врахувавши дійсні обставини справи, вважаю, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Такий висновок суду заснований на тому, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого злочину, не пов`язаний усталеними спільним соціальним побутом із іншими особами, не працевлаштований, має попередню непогашену та не зняту у встановленому законом порядку судимість, підозрюється у вчиненні аналогічного корисливого кримінального правопорушення, за яке раніше притягувався до кримінальної відповідальності, що у сукупності дає всі підстави вважати про його схильність до суспільно небезпечних протиправних вчинків.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити справу у відповідності до вимог закону, суд повинен взяти до уваги, крім даних, передбачених ст. 177 КПК України, особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки, характер справи, тяжкість кримінального правопорушення та наслідки вчинення протиправних діянь.
Вважаю, що прокурором у кримінальному провадженні надано докази, які на даній стадії досудового розслідування є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, в якому ОСОБА_6 підозрюється.
На користь збільшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, свідчать тяжкість покарання, яке може загрожувати ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у злочині за яким оголошено підозру та конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного більш м`якого виду запобіжного заходу.
Разом з тим, відповідно до ст. 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу..
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи зазначені вимоги закону, вважаю за необхідне визначити розмір застави відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2017 року, а тому беручи до уваги характеризуючи данні підозрюваного, вважаю, що сума застави у розмірі 32000 гривень буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-184, 193-194, 196, 197, 205, 206, 369, 370, 371, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання слідчого Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк в 60 (шістдесят) днів, який обраховувати з моменту фактичного затримання, тобто з 26 червня 2017 року, до 24 серпня 2017 року включно.

Визначити розмір застави у розмірі 20 (двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб), що складає 32000 (тридцять дві тисячі) гривень у національній грошовій одиниці України, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок (банк отримувача ГУДКСУ в місті Київ, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26239738, код отримувача (МФО) 820172, отримувач ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, рахунок отримувача № 7442, призначення платежу - застава, кримінальне провадження N 0000853 від 26.06.2017 року, підозрюваний (прізвище, ініціали), платник (прізвище, ініціали).

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На час дії запобіжного заходу у вигляді застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожним викликом прокурора, слідчого та суду;

- повідомляти прокурора, слідчого та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

- не відлучатися з міста Дніпро без дозволу прокурора, слідчого та суду;

Виконання ухвали та контроль за її виконанням покласти на прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області

Слідчий суддя ОСОБА_1