БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кп/356/40/17
Справа № 356/242/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.04.2017 року Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000908 від 30 вересня 2014 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шепелеве Російської Федерації, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта професійно-технічна, не працюючого, раніше до кримінальної відповідальності не притягався,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000908 від 30 вересня 2014 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти призначення судового розгляду заперечували, просили обвинувальний акт повернути прокурору.

Заслухавши думку сторін у підготовчому судовому засіданні, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Обвинувачення, згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України. Для формулювання обвинувачення необхідно встановити всі елементи складу кримінального правопорушення (суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна та об`єктивна сторона) та викласти зазначене у відповідному процесуальному документі. Саме в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта суд першої інстанції здійснює судовий розгляд, як це передбачено вимогами ст. 337 КПК України.

За змістом положень ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам ст. 291 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України, обвинувальний акт є формою закінчення досудового розслідування та формою звернення прокурора до суду.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості, а саме: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин, які свідчать про наявність доказаних даних про подію кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інше.
Правова кваліфікація дій особи в обвинувальному акті повинна містити в собі не тільки посилання на окрему статтю і частину цієї статті кримінального закону, а і точне формулювання у тому числі і об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а також кваліфікуючих ознак конкретного кримінального правопорушення.
Отже, в обвинувальному акті повинен мати місце як виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, так і формулювання обвинувачення.
Відповідно до ч. 1 ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.
З аналізу обвинувального акта вбачається, що викладені в ньому обставини не в повній мірі узгоджуються між собою. Так, в ньому вказано, що під час перебування ОСОБА_4 в охоронюваній зоні установи, на контрольно-пропускному пункті по пропуску осіб до виправного закладу, працівниками оперативного відділу Березанської ВК № 95, відповідно до п. 55 розділу ХІ Правил внутрішнього трудового розпорядку установ виконання покарань було проведено особистий огляд ОСОБА_4 , в ході якого начальником оперативної частини установи у ОСОБА_4 було виявлено заборонені речі, а саме особливо небезпечні наркотичні засоби та психотропні речовини: дві пачки з-під цигарок: 1 пачку марки "Прилуки" та 1 пачку марки "Glamur", обмотаних клейкою стрічкою, в яких знаходилась подрібнена речовина рослинного походження, два поліетиленові згортки, обмотані клейкою стрічкою жовтого кольору, в одному з яких знаходились шість пігулок, в іншому - порошкоподібна речовина, а також мобільний телефон марки "SAMSUNG", під кришкою якого схований згорток з порошкоподібною речовиною.
Разом з тим, далі в обвинувальному акті міститься посилання на висновок експерта № 1458 СВЕ від 15 жовтня 2014 року, згідно якого подрібнена речовина рослинного походження зеленого кольору, яка знаходилась у пачці з-під сигарет "Прилуки", є особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс. Маса наркотичного засобу (канабісу) в перерахунку на суху речовину становить 37,03 г; подрібнена речовина рослинного походження зеленого кольору, яка знаходилась у пачці з-під сигарет "Glamur", є особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс. Маса наркотичного засобу (канабісу) в перерахунку на суху речовину становить 21,09 г; кристалоподібна речовина білого кольору, яка знаходилась у пакуванні у вигляді запаяного фрагмента з полімерного матеріалу чорного кольру та згортку фольги містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон). Маса метадону (фенадону) у речовинах становить 0,0933 г та 0,0362 г; порошкоподібна речовина білого кольору, яка знаходилась у фрагменті з напівпрозорого безбарвного полімерного матеріалу, який обмотано нитками білого кольору та пакуванні у вигляді запаяного фрагменту з прозорого безбарвного полімерного матеріалу, містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон). Маса метадону (фенадону) у речовинах становить 0,0725 та 0,0225 г; порошкоподібна речовина рожевого кольору, яка знаходилась у пакеті з прозорого безбарвного полімерного матеріалу із пазовою застібкою, містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін. Маса амфетаміну в речовинах становить 0,7972 г.
З викладеного вище суду не видається можливим відслідкувати як співвідноситься той перелік предметів, які було вилучено у ОСОБА_4 з переліченими пердметами, які були надані на дослідження екперта і були описані ним у висновку, посилання на який містяться в обвинувальному акті.
Таким чином, розгляд кримінального провадження за відсутності належним чином сформульованого обвинувачення та належно викладених фактичних обставин злочину, порушує гарантовані законом процесуальні права обвинуваченого, в тому числі і право на захист та позбавляє суд можливості прийняти законне рішення.
Вказане, зокрема, істотно порушує вимоги п. а). та b). ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якими передбачено, що кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту. При цьому можливість зміни обвинувачення прокурором під час судового розгляду справи, коли суд звертає увагу на неконкретність обвинувачення на підготовчому судовому засіданні, а прокурор має можливість у стислі терміни усунути вказані порушення, фактично призводить до порушення як права обвинуваченого на захист, передбаченого ст. 20 КПК України, через неконкретність обвинувачення, так і на порушення розумних строків судового розгляду кримінального провадження, відповідно до ч. 4, 5 ст. 28 КПК України, та в кінцевому результаті призводить до порушень вимог ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначену вище позицію Європейський суд з прав людини підтримав і у рішенні «Матточча проти Італії» від 25 липня 2000 року (Judgment in the case of Mattoccia v. Italy), де було визнано, що обвинувачені мають бути «негайно» і «детально» поінформовані про причину обвинувачення, тобто про висунуті проти них факти, що лежать в основі обвинувачення, та про характер обвинувачення, тобто про правову кваліфікацію цих фактів. Тим часом як обсяг «детальної» інформації, на яку робиться посилання у цьому положенні, змінюється залежно від конкретних обставин у кожній справі, обвинувачені мають у будь-якому разі отримувати достатню інформацію, необхідну для повного розуміння обсягу висунутих проти них обвинувачень, з огляду на підготовку відповідного захисту. У цьому сенсі відповідність інформації має бути оцінена відповідно до пункту 3 (b) статті 6.

З урахуванням того, що судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, суд, призначивши справу до судового розгляду за наявності таких недоліків обвинувального акту, буде фактично позбавлений можливості роз`яснити суть обвинувачення ОСОБА_4 та провести судовий розгляд кримінального провадження по суті.
Враховуючи усе вищевикладене, суд приходить до висновку, що виявлені недоліки, а саме неузгодженість між собою викладених у ньому обставин, не можуть бути усунуті у підготовчому судовому засіданні, тому обвинувальний акт слід повернути прокурору.

Керуючись ст. 291, 314, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000908 від 30 вересня 2014 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Березанський міський суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1