Справа № 147/1447/16-к
Провадження № 1-кп/147/125/16
У Х В А Л А
іменем України
21.12.2016 року смт. Тростянець
Тростянецький районний суд Вінницької області
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників обвинуваченого ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представників потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , провівши в залі суду в смт.Тростянець підготовче судове засідання за обвинувальним актом по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, -
В провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.286 ч.2 КК України.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки наявні всі правові підстави. Обвинувальний акт відповідає вимогам закону, зокрема ст.291 КПК України. Недоліки обвинувального акту можна усунути в ході судового розгляду шляхом зміни обвинувачення.
Захисники обвинуваченого в підготовчому судовому засіданні просили суд повернути обвинувальний акт прокурору, вказуючи, що в обвинувальному акті не відображено завдану шкоду, реєстр матеріалів досудового розслідування не відповідає вимогам чинного кримінально-процесуального законодавства, формулювання обвинувачення некоректне.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання своїх захисників.
Представники потерпілого вважають, що хоча обвинувальний акт і містить недоліки, однак ці недоліки можливо усунути в ході судового розгляду, а тому просили призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Суд ознайомившись з обвинувальним актом та вислухавши думку учасників судового провадження вважає, що даний обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Статтею 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Також, частиною другою даної статті передбачений перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт.
Суд вважає, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки відповідно до п.5 ч.2 даної статті, в обвинувальному акті повинні міститися виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. При цьому, фактичні обставини кримінального провадження, правова кваліфікація кримінального правопорушення та сформульоване обвинувачення, відповідно до закону, є самостійними та обов`язковими складовими частинами обвинувального акту, які не можуть підміняти одна одну.
Саме в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, згідно ст.337 КПК України, суд першої інстанції здійснює судовий розгляд. Під час судового розгляду прокурор може змінити або доповнити, лише висунуте обвинувачення.
На думку прокурора обвинувальний акт містить всі названі його складові частини, зокрема фактичні обставини, встановлені досудовим розслідуванням.
З такою позицією прокурора суд не згоден, оскільки правовою кваліфікацією є юридична оцінка всієї сукупності фактичних обставин провадження шляхом віднесення даного випадку (головного факту) до певних юридичних норм.
Формулюванням обвинувачення є правова оцінка, юридичний висновок, зроблений на підставі фактичних обставин справи, викладених в обвинувальному акті, змістом якого є правові ознаки злочину, викладені мовою диспозиції статті (його частини) Кримінального кодексу України, за якою кваліфікуються дії особи.
Однак, з обвинувального акту, складеному у даному кримінальному провадженні не зрозуміло що саме в ньому викладено, фактичні обставини кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією, чи сформульовано обвинувачення без викладення фактичних обставин, що унеможливлює призначення судового розгляду та є безумовною підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
Необхідність дотримання норм процесуального закону щодо змісту обвинувального акту є передумовою дотримання гарантованого права обвинуваченого на захист. Право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції (рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, його правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.
За таких обставин, даний обвинувальний акт слід повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314, 291 КПК України, суд,-
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляції через Тростянецький районний суд Вінницької області до Апеляційного суду Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
СУДДЯ: