Справа №705/4009/15-к
1-кп/705/446/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2016 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області
в складі: головуючої-судді : ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
з участю прокурора: ОСОБА_3 ,
захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
представника потерпілої: ОСОБА_6 ,
потерпілих: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
представника цивільного відповідача: ОСОБА_9
обвинувачених: ОСОБА_10 , ОСОБА_11
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умані кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.365 КК України, -
В провадженні Уманського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_11 , ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.365 КК України.
В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_12 ОСОБА_4 та ОСОБА_12 заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору для належного оформлення, як такого що не відповідає вимогам ст.ст.109,291,293 КПК України та в зв`язку з недотриманням інших вимог КПК України.
Клопотання мотивоване тим, що виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленим є неконкретними та не чіткими, не зрозуміло, які ж неправомірні дії та склад злочину інкримінується обвинуваченим, оскільки згідно обвинувального акту зазначено лише перелік нормативно-правових актів та відсутній причинний зв`язок дій обвинувачених з інкримінуємим їм злочином. Тобто зазначено формальне, абстрактне і довільне трактування Закону України про кримінальну відповідальність, що полягає в наступному.
В обвинувальному акті повинні бути як виклад фактичних обставин події так і формулювання обвинувачення, тобто описова і його резолютивна частини.
В описовій частині зазначаються дані, які стали приводом і підставами початку досудового розслідування; обставини кримінальної події та під ознаки якого кримінального закону (статті) підпадають дії підозрюваної особи (фактично виклад обставин справи в довільній формі).
Після цього зазначаються докази в тезисній формі. Якщо у провадженні міститься низка епізодів, то докази розміщуються так, щоб вони підтвердили кожний епізод окремо.
В резолютивній частині підводяться підсумки кримінального розслідування, тобто особі висувається обвинувачення.
Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин які свідчать про наявність доказаних даних про подію кримінального правопорушення, тобто час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення, винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інші. Фактично формулюється висунуте особі обвинувачення, яке містить суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт, об`єктивну сторону складу інкримінованого злочину, зазначається причинний зв`язок між діями обвинувачених та наслідками, які наступили. Тут же, вказується в якому стані перебувала особа і всі ознаки виду кримінального правопорушення (умисно, повторно, таємно, з а попередньою змовою групою осіб, тощо). Потім зазначається кваліфікація злочину, в якому особа обвинувачується із зазначенням всіх кваліфікуючих ознак.
Формулювання обвинувачення в обвинувальному акті є обов`язковим, оскільки відповідно до ч.І ст.337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, а не щодо підозрюваної особи.
Відсутність кінцевого пред`явленого обвинувачення унеможливлює проведення всебічного, повного та об`єктивно розгляду справи, а також здійснення повноцінного захисту від пред`явленого обвинувачення, тобто порушує право особи на захист. Помилка є явною, яку не можна віднести до другорядної чи неважливої. Виправити її в умовах судового розгляду справи буде неможливо.
У формулюванні обвинувачення в обвинувальному акті відносно ОСОБА_11 та ОСОБА_12 зазначені нормативно-правові акти з посиланням на статті, без зазначення зв`язку, відношення та конкретних норм закону, які були порушені обвинуваченими.
Так, зазначені положення ст.ст. З, 19, 29, ЗО, 64 Конституції України, ст.ст. 209, 210, 233 КПК України, ст.ст. 2, 3. 10-14, 20, 25 Закону України «Про міліцію», ст.ст. 1, 4, 5, 6, 7, 8, 9 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» та інших локальних нормативно-правових актів, які регулюють діяльність органів міліції та викладені фактичні обставини події, які на думку суду не являються висунутим обвинуваченням.
Відповідно до ст.365 КК України, об`єктивна сторона складу даного злочину характеризується тим, що завжди:
-дії обумовлені службовим становищем винного;
-пов`язані з реалізацією його службових повноважень щодо потерпілого; -дії явно виходять за межі тих прав та повноважень, які надані особі за посадою або у зв`язку зі здійсненням службових обов`язків;
-заподіюють істотну шкоду чи тяжкі наслідки;
-перебувають у причинному зв`язку з цими наслідками.
Тобто, в обвинуваченні необхідно зазначати, яким нормативним актом регулюються службові повноваження обвинувачених і які саме положення цього акту були порушені діями винних у конкретному випадку та настання наслідків у вигляді істотної шкоди.
Ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 28.04.2016 р. ухвалу Уманського міськрайонного суду від 24.02.2016 р. залишено без змін.
Незважаючи на наявність вказівок суду щодо виявлених недоліків в обвинувальному акті та додатках, а також обов`язку їх усунути, прокуратурою Черкаської області порушені терміни виконання ухвали суду протягом одного місяця з дня набрання чинності даною ухвалою та навіть в порушення термінів недоліки не усунені.
11 липня 2016 року ОСОБА_12 в прокуратурі Черкаської області вручено обвинувальний акт, у якому, на думку представників прокуратури, було усунено недоліки на виконання ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 лютого 2016 р.
Аналіз оновленого обвинувального акта свідчить, що в результаті бездіяльності посадових осіб прокуратури Черкаської області у встановлений судом термін допущені при розслідуванні кримінального провадження недоліки усунуто не було.
Жодного із указаних в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 лютого 2016 р. недоліків фактично не усунуто.
Конкретне обвинувачення ОСОБА_11 та ОСОБА_12 фактично так і не висунуто.
При усуненні недоліків обвинувального акту прокурорськими працівниками допущено фальсифікації та свідоме маніпулювання процесуальними датами та строками.
На аркуші 33 обвинувального акту вказано, що його складено процесуальним керівником ОСОБА_13 05.07.2015 року у приміщенні прокуратури Черкаської області в м. Черкаси по вул.Свято- Макаріївська, 135а.
Вказаний обвинувальний акт затверджено заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Черкаської області ОСОБА_13 в тому ж приміщенні 01.07.2016 року.
Вказаний обвинувальний акт надійшов до Уманського міськрайонного суду Черкаської області .... 12.10.2016 року, тобто більш ніж через 3 місяці після його затвердження.
Оскільки передбачений ст.219 КПК України строк досудового розслідування закінчився і його не було продовжено в передбаченому КПК України порядку, у визначений ухвалою суду термін допущені при розслідуванні провадження недоліки усунуто не було, обвинувальний акт ОСОБА_12 отримав 11 липня 2016 року, обвинувальний акт складений і направлений до суду поза межами строків досудового розслідування, тобто не уповноваженою на те законом особою, у зв`язку з чим він не відповідає вимогам КПК України і не може бути розглянутий судом, а підлягає поверненню прокурору.
Крім того, відповідно до п.5 ч.2ст.291 КПК України в обвинувальному акті повинні міститися відомості, окрім викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, окрім правової кваліфікації кримінального правопорушення з посиланням на положення закону про кримінальну відповідальність, ще і формулювання обвинувачення.
В обвинувальному акті , затвердженому 01.07.2016 року, в порушення п.5 ч.2 ст.291 КПК України не зазначено формулювання обвинувачення, що свідчить про невідповідність обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України, та фактичне непред`явлення підозрюваним обвинувачення та не набуття ними статусу обвинувачених.
Відсутність формулювання обвинувачення суттєво впливає на право обвинувачених мати повну, вичерпну інформацію про характер, обсяг і причини обвинувачення для відповідної можливості реалізації свого права на захист та підготуватися до нього. Право обвинуваченого на захист гарантується ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Крім того, порушено вимоги п.3 ч.4 ст.291 КПК України, у відповідності до якої до обвинувального акту повинні бути додані розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування. Вимоги закону не виконані, до матеріалів справи не додані розписки підозрюваного ОСОБА_11 , що є порушенням права на захист. Крім того, обвинувальний акт не вручений захиснику обвинуваченого ОСОБА_11 ОСОБА_5 .
За таких обставин, обвинувальний акт з додатками необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків. У даному кримінальному провадженні не може бути призначено судовий розгляд.
Прокурор Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки обвинувальний акт з додатками відповідає вимогам КПК України в тому числі ст.291 КПК України, всі обставини на які вказує захисник в клопотанні підлягають дослідженню безпосередньо в судовому засіданні. Строки додержані в повному обсязі, обвинувачення пред`явлено в межах кримінального законодавства, думки захисника є незрозумілими.
Захисник ОСОБА_11 ОСОБА_5 підтримав клопотання про повернення обвинувального акту на дооформлення прокурору в зв`язку з численними порушення норм КПК України, в зв`язку з унеможливленням призначити провадження до судового розгляду, зосередивши увагу на те, що прокуратурою Черкаської області порушені норми процесуального права щодо призначення групи прокурорів, пред`явлення обвинувачення його підзахисному та інше.
Обвинувачені ОСОБА_12 , який надав суду своє клопотання , яке фактично підтверджує клопотання його захисника, та ОСОБА_11 підтримали клопотання та просили повернути обвинувальний акт на дооформлення прокурору в зв`язку з численними порушення норм КПК України, що унеможливлює призначити провадження до судового розгляду.
Представник потерпілої ОСОБА_6 підтримав думку прокурора щодо того, що підстав для повернення обвинувального акту не має. Потерпілі ОСОБА_8 , ОСОБА_7 підтримали думку прокурора про те, що підстав для повернення обвинувального акту не має.
Вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання з приводу заявленого клопотання, дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт з додатками прокурору в зв`язку з його невідповідністю, вимогам ст.109 КПК України, п.5 ч.2 ст.291 КПК України, п. 2, 3 ч.4 ст.291 КПК України, ст.293 КПК України, з наступних підстав.
У відповідності до п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення та повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Обвинувальний акт відносно ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.365 КК України, складений 5 липня 2016 року заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Черкаської області ОСОБА_13 у приміщенні прокуратури Черкаської області (а.п. 35).
Також, ч.1 ст.291 КПК України, передбачено затвердження обвинувального акту прокурором після його складення слідчим. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. В такому разі затвердження обвинувального акту КПК України не вимагається.
При цьому, зазначений обвинувальний акт затверджений цим же прокурором ОСОБА_13 1 липня 2016 року (а.п. 3), тобто обвинувальний акт був затверджений після чого виготовлений, що є неприпустимим та не створює правових наслідків обвинувального акту для осіб, яких він стосується.
Крім того, постановою заступника прокурора Черкаської області старшого радника юстиції ОСОБА_14 про заміну групи прокурорів від 15.02.2016року замінена група прокурорів у кримінальному провадженні, але обвинувальний акт затверджено заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Черкаської області юриста 1 класу ОСОБА_13 01 липня 2016року, що є порушенням норм процесуального закону.
Згідно п.5 ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Тобто, в обвинувальному акті повинно бути як виклад фактичних обставин події так і формулювання обвинувачення, тобто описова і його резолютивна частини.
В описовій частині зазначаються дані, які стали приводом і підставами початку досудового розслідування; обставини кримінальної події та під ознаки якого кримінального закону (статті) підпадають дії підозрюваної особи (фактично виклад обставин справи в довільній формі).
Після цього зазначаються докази в тезисній формі. Якщо у провадженні міститься низка епізодів, то докази розміщуються так, щоб вони підтвердили кожний епізод окремо.
В резолютивній частині підводяться підсумки кримінального розслідування, тобто особі висувається обвинувачення.
Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин які свідчать про наявність доказаних даних про подію кримінального правопорушення, тобто час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення, винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інші. Фактично формулюється висунуте особі обвинувачення, яке містить суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт, об`єктивну сторону складу інкримінованого злочину, зазначається причинний зв`язок між діями обвинувачених та наслідками, які наступили. Тут же, вказується в якому стані перебувала особа і всі ознаки виду кримінального правопорушення (умисно, повторно, таємно, за попередньою змовою групою осіб, тощо). Потім зазначається кваліфікація злочину, в якому особа обвинувачується із зазначенням всіх кваліфікуючих ознак.
Формулювання обвинувачення в обвинувальному акті є обов`язковим, оскільки відповідно до ч.1 ст.337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, а не щодо підозрюваної особи.
Відсутність кінцевого пред`явленого обвинувачення унеможливлює проведення всебічного, повного та об`єктивно розгляду справи, а також здійснення повноцінного захисту від пред`явленого обвинувачення, тобто порушує право особи на захист. Помилка є явною, яку не можна віднести до другорядної чи неважливої. Виправити її в умовах судового розгляду справи буде неможливо.
У формулюванні обвинувачення в обвинувальному акті відносно ОСОБА_12 та ОСОБА_11 зазначені нормативно-правові акти з посиланням на статті, без зазначення зв`язку, відношення та конкретних норм закону, які були порушені обвинуваченими.
Так, зазначені положення ст.ст. 3, 19, 29, 64 Конституції України, ст.ст. 209, 210 КПК України, ст.ст. 2, 3, 10, 11, 12, 14, 25 Закону України «Про міліцію», ст.ст. 1, 4, 5, 6, 7, 8, 9 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» та інших локальних нормативно-правових актів, які регулюють діяльність органів міліції та викладені фактичні обставини події, які на думку суду не являються висунутим обвинуваченням, а лише виписані норми закону.
Відповідно до ст.365 КК України, об`єктивна сторона складу даного злочину характеризується тим, що завжди:
-дії обумовлені службовим становищем винного;
-пов`язані з реалізацією його службових повноважень щодо потерпілого;
-дії явно виходять за межі тих прав та повноважень, які надані особі за посадою або у зв`язку зі здійсненням службових обов`язків;
-заподіюють істотну шкоду чи тяжкі наслідки;
-перебувають у причинному зв`язку з цими наслідками.
Виходячи з викладеного, в обвинуваченні необхідно зазначати, яким нормативним актом регулюються службові повноваження обвинувачених і які саме положення цього акту були порушені діями винних у конкретному випадку та настання наслідків у вигляді істотної шкоди.
Суб`єктивна сторона складу злочину характеризується умислом, тобто службова особа повинна усвідомлювати очевидність та безперечність виходу своїх дій за межі наданих їй повноважень.
З огляду на викладене, суд вважає, що в формулюванні обвинувачення не зазначено конкретного пред`явленого обвинувачення, не вказані ознаки об`єктивної та суб`єктивної сторін складу злочину передбаченого ч.2 ст.365 КК України.
Відповідно до вимог ст.109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.
Вказані вимоги ст.109 КПК України, виконані не в повній мірі, оскільки в реєстрі матеріалів досудового розслідування, в розділі проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій, частково зазначені прийняті процесуальні рішення та не зазначені про вчинені процесуальні дії, наприклад: а.п. 39, пункти реєстру 57, 60, 61, 63-65, 73, 74, 76, 77.
Всі перелічені вище недоліки, які в сукупності дають підстави для висновку про порушення вимог п.5 ч.2 ст.291 КПК України, були викладені в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 лютого 2016 року про повернення обвинувального акту відносно ОСОБА_12 та ОСОБА_11 обвинувачених за ч.2 ст.28, ч.2 ст.365 КК України, якою обвинувальний акт з додатками було повернуто прокурору для дооформлення та зобов`язано прокурора усунути виявлені недоліки протягом одного місяця з дня набрання чинності даною ухвалою.
Ухвалою апеляційного суду Черкаської області від 28.04.2016року ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 лютого 2016 року залишено без змін.
Всупереч наявним рішенням судів, прокуратурою Черкаської області виявлені недоліки не усунені, строки виконання ухвали порушені, а обвинувальний акт повторно направлений до суду, що унеможливлює призначення справи до судового розгляду.
Як додатки до обвинувального акту в п.2 (а.п. 35, 36) прокурором зазначені розписки підозрюваного ОСОБА_11 та його захисника ОСОБА_5 про отримання копій обвинувального акту, реєстру матеріалів досудового розслідування та цивільного позову на 3 аркушах, але зазначені розписки до обвинувального акту не додані.
Суд вважає порушенням п.3 ч.4 ст. 291 КПК України, в зв`язку з відсутністю додатків до обвинувального акту у вигляді розписки підозрюваного ОСОБА_11 про отримання копії обвинувального акту, копії цивільного позову.
Чинним КПК України не передбачено додавати до обвинувального акту будь-які інші документи крім передбачених ч.4 ст.291 КПК України.
Є неприпустимим додавати до обвинувального акту рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу ОСОБА_11 , його захиснику ОСОБА_5 (а.п. 62-64), оскільки в доданих рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (а.п. 62-64), не зазначено який документ послано ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , їх зміст, додатки, особа яка вручає, тому є незрозумілим, яке відношення до кримінального провадження мають зазначені повідомлення.
Прокурором не виконані обов`язки встановлені ст.293 КПК України, згідно якої одночасно з переданням обвинувального акту до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати його копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику. Копію обвинувального акту з реєстром матеріалів досудового розслідування не вручено захиснику ОСОБА_5 .
У відповідності до п.2 ч.4 ст.291 КПК України, до обвинувального акта додається цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування.
З додатків до обвинувального акту вбачається, що під час досудового розслідування був пред`явлений цивільний позов потерпілою ОСОБА_7 до управління МВС України в Вінницькій області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної наслідок злочину на суму 500200 гривень.
Всупереч вимогам п.2 ч.4 ст.291 КПК України, до обвинувального акту цивільного позову не додано, а додано лише його копію, завірену підписом заступника начальника відділу процесуального керівництва ОСОБА_13 (а.п. 58-61).
Суд вважає дану копію цивільного позову завірену прокурором неналежним процесуальним документом, оскільки саме потерпілій ОСОБА_7 належить право на пред`явлення цивільного позову і тільки оригінал позовної заяви може бути предметом розгляду судом.
В сукупності вказані недоліки є істотними і позбавляють суд призначити справу до судового розгляду, так як вищенаведені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту та додатків до нього вимогам ст.ст. 109, 291, 293 КПК України, а також в подальшому під час судового розгляду виконати судом вимоги ст.337 КПК України, у відповідності до якої розгляд провадження в суді проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, тому є необхідним повернути обвинувальний акт з додатками прокурору, надавши строк для усунення зазначених недоліків протягом одного місяця з часу набрання ухвалою законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 36, 109, 110, 291, 293, 314, 315, 395 КПК України, суд, -
Зобов`язати прокурора усунути виявлені недоліки протягом одного місяця з дня набрання чинності даною ухвалою.
Ухвала може бути оскаржена учасниками процесу до апеляційного суду Черкаської області протягом семи днів, з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Головуюча: ОСОБА_1