Справа №127/3708/17
Провадження №1-кс/127/1461/17
02 березня 2017 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримала за обставин викладених у ньому та просила його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_4 просив суд відмовити в задоволенні клопотання, оскільки воно є необґрунтованим. Зазначив, що зазначене у клопотанні майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та скасування його арешту призведе до його приховування, перетворення, втрати або відчуження.
Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.
Так, згідно ч.1 ст. 170 КПК України (на момент постановлення ухвали суду від 26.11.2015р.) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно абз. 2 ч.10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
У зв`язку з тим, що вказані транспортні засоби мають доказове значення в даному кримінальному провадженні, оскільки є знаряддям вчинення злочину та визнані речовими доказами, а у випадку їх повернення власнику можуть бути знищені, приховані, тощо.
Приймаючи до уваги викладене, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні ОСОБА_3 не було доведено необґрунтованості накладення арешту на вказане у клопотанні майно, та що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Таким чином в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174 КПК України, суд -
Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню.

Слідчий суддя: