Провадження № 1-кс/201/9511/2016
УХВАЛА
Іменем України
09 грудня 2016 року м. Дніпро
Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю представника заявника - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтневе житлово експлуатаційне підприємство» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 по справі № 201/14541/16-к на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство», відкриті в ПАТ «АКБ «КОНКОРД», а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства, -
ВСТАНОВИВ:
До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від ТОВ «Жовтневе житлово експлуатаційне підприємство» надійшло клопотання про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 по справі № 201/14541/16-к накладено арешт на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство», відкриті в ПАТ «АКБ «КОНКОРД», а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.
Заявник вважає, що арешт накладено ухвалою слідчого судді необґрунтовано, а тому підлягає скасуванню з огляду на наступне.
Зі змісту ухвалу вбачається, що арешт накладено на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Нормою статті 170 КПК України встановлено вичерпний перелік осіб (з зазначенням їх процесуальних статусів) на майно яких може бути накладено арешт на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України. В ухвалі ж зазначено, що досудове розслідування, в межах якого було накладено арешт, провадиться за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами Дніпропетровської міської ради, якими заявник не є.
Відтак, заявник по даному кримінальному провадженні не має статусу підозрюваного, обвинуваченого, засудженого та юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Не є заявник і юридичною особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду завдану іншою особою. Доказів зворотного ухвала не містить.
Таким чином, заявник не має у кримінальному провадженні № 0000832 жодного з процесуальних статусів перелічених в ч. 6 ст. 170 КПК України, що унеможливлює накладення арешту на його майно на підставі п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Крім того, статтею 170 КПК України визначено, що арешт накладається з метою забезпечення цивільного позову, тобто того позову, який наявний в матеріалах кримінального провадження як відповідний процесуальний документ, а не з метою забезпечення «можливого цивільного позову», як перспективи звернення з позовом в майбутньому.

Проте, з ухвали вбачається, що слідчий, звертаючись із клопотанням про арешт відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України з метою забезпечення цивільного позову, всупереч вимог п. 4 ч. 2 ст. 171 КПК України не зазначив розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою та не надав належних та допустимих доказів, які можуть її підтвердити.

Більш того, ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» ніколи не отримувало саме бюджетні кошти на свої рахунки, як це зазначено в клопотанні слідчого. Вказане зайвий раз підтверджує безпідставність клопотання та необґрунтованість рішення щодо його задоволення.

Отже, відсутність будь-яких доказів наявності підстав для накладення арешту - є прямим свідченням необґрунтованості накладення такого обмеження, що в свою чергу є підставою для його скасування.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. А відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди).

В ухвалі не зазначені конкретні підстави застосування арешту, відсутня правова кваліфікація кримінального правопорушення, не вказується чи заявлено цивільний позов, а у зазначеному клопотанні, як вбачається, належним чином не доведено розумність та співмірність застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Арешт рахунків призводить до зупинення підприємницької діяльності ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство».

Представник заявника ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила суд його задовольнити. На фіксуванні судового процесу технічними засобами не наполягала.

Прокурор в судовому засіданні просив суд розглянути дане клопотання на розсуд суду та згідно вимог діючого законодавства. На фіксуванні судового процесу технічними засобами не наполягав.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Розглянувши клопотання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

В провадженні слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області перебувають матеріали досудового розслідування №0000832 від 22.09.2016 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами Дніпропетровської міської ради, які умисно, в інтересах третіх осіб, забезпечують функціонування злочинної схеми з розкрадання бюджетних коштів, що спричиняє тяжкі наслідки у вигляді ненадходження до бюджету грошових коштів

Так, посадові особи Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району () та Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району (), які у період 2016 року перерахували бюджетні грошові кошти у сумі 39370418,8 грн., отримані від Департаменту житлового господарства ДМР та населення м. Дніпропетровська, в якості сплати за комунальні послуги за виконання робіт по технічному огляду електромереж, силових установок, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепловодопостачання, водовідведення і зливної каналізації, несучих та захисних конструкцій, ліквідацію аварій у внутрішньоквартирних мережах, промивку систем опалення, проведення поточних та капітальних ремонтів житлових будинків, тощо на підприємства з ознаками «фіктивності»: ТОВ «Дніпрокомфортсервіс» (), ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» () та ТОВ «Маркон Компані» ().

Відповідно до Положення про Департамент житлового господарства ДМР, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 № 30/8, метою діяльності Департаменту житлового господарства ДМР є: здійснення заходів щодо поліпшення умов проживання мешканців міста шляхом ремонту та утримання об`єктів житлового господарства комунальної власності територіальної громади міста та об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, забезпечення комплексного розвитку житлового господарства міста для задоволення потреб населення у послугах з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та організації роботи з підвищення ефективності їх надання. Функціями Департаменту житлового господарства ДМР відповідно до завдань та повноважень є: організація, фінансування та виконання проектно-вишукувальних робіт капітального ремонту об`єктів житлового господарства комунальної власності територіальної громади міста та ОСББ відповідно до титульних списків (надання пропозицій стосовно їх змін тощо) та укладених договорів за рахунок міського бюджету і за рахунок субвенції з обласного бюджету місцевим бюджетам, укладання в межах своєї компетенції угод з надання житлово-комунальних послуг відповідно до чинного законодавства, організація роботи з підготовки об`єктів житлового господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період, нагляд за роботами з капітального та поточного ремонтів об`єктів житлового господарства комунальної власності територіальної громади міста та ОСББ, сприяння фінансовому забезпеченню за рахунок бюджетних коштів роботи підпорядкованих Департаменту підприємств, організація експлуатації та утримання об`єктів житлового господарства комунальної власності територіальної громади міста, утримання на балансі житлових будинків комунальної власності територіальної громади міста відповідно до законодавства, здійснює процедуру закупівель товарів, робіт і послуг відповідно до чинного законодавства.

КВЖРЕП Індустріального району та КВЖРЕП Жовтневого району є підпорядкованими підприємствами Департаменту житлового господарства ДМР та отримують кошти з місцевого бюджету на проведення поточних та капітальних ремонтів житлових будинків.

З 19.12.2012 у відношенні КВЖРЕП Індустріального району Господарським судом Дніпропетровської області порушено справу №29/5005/10280/2012 про банкрутство та до теперішнього часу триває процедура санації. 27.12.2013 у відношенні КВЖРЕП Жовтневого району Господарським судом Дніпропетровської області порушено справу №904/1933/13-г про банкрутство та до теперішнього часу триває процедура санації.

В ході досудового слідства встановлено, що ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» () відкрито банківські рахунки в ПАТ "АКБ "КОНКОРД" (МФО 307350), а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 .

На підставі викладеного слідчий з метою встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, а також з метою відшкодування завданих збитків, просив слідчого суддю Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська накласти арешт на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» (), відкриті в ПАТ "АКБ "КОНКОРД" (МФО 307350), а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 по справі № 201/14541/16-к накладено арешт на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство», відкриті в ПАТ «АКБ «КОНКОРД», а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до листа ПАТ "АКБ "КОНКОРД" від 13.12.2016, залишки коштів ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» на поточних рахунках відкритих в ПАТ «АКБ «КОНКОРД» (МФО банку 307350) станом на 09 грудня 2016 року складають: за рахунком № НОМЕР_3 - 646,20 грн. за рахунком № НОМЕР_4 - 5610,33 грн.

Як встановлено, досудове розслідування, в межах якого було накладено арешт, провадиться за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами Дніпропетровської міської ради, якими заявник не є.
Заявник по даному кримінальному провадженні не має статусу підозрюваного, обвинуваченого, засудженого та юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Не є заявник і юридичною особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду завдану іншою особою.
Вирішуючи вимоги заявника у судовому засіданні, а також приймаючи до уваги відсутність законодавчо визначених підстав для подальшого арешту грошових коштів на банківських рахунках, а також те, що у кримінальному провадженні службові особи ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство», як володілець майна (коштів), на даний час не є підозрюваними та не мають будь-якого процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000832, подальший арешт грошових коштів є недоцільним.

Крім того, відсутні відомості про те, що у кримінальному провадженні встановлено осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, а отже, не встановлено достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, у зв`язку із чим суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

До того ж, слідчий суддя вважає за необхідне послатися на приписи п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

З огляду на це слід зазначити, що подальший арешт грошових коштів за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання своєї власності, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Ураховуючи викладене, вимоги клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 на майно, підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 170 - 174 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтневе житлово експлуатаційне підприємство» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 по справі № 201/14541/16-к на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» (), відкриті в ПАТ «АКБ «КОНКОРД» (МФО 307350), а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства - задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2016 на рахунки ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» (), відкриті в ПАТ «АКБ «КОНКОРД» (МФО 307350), а саме: рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства скасувати.

Ухвала прийнята у нарадчій кімнаті та її повний текс оголошений в судовому засіданні 09 грудня 2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1