Справа №: 630/723/15-к
У Х В А Л А
Іменем України
02 березня 2017 року м. Люботин

Люботинський міський суд Харківської області

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Люботин, Харківської області заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчинені злочинів, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст. 369-2 КК України,

в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 обвинуваченого у вчинені злочинів, передбачених ч.3 ст. 368, ч.2 ст. 369-2 КК України.

В обґрунтування заяви ОСОБА_3 зазначає, що його захисником є адвокат ОСОБА_5 . Дружина захисника обвинуваченого ОСОБА_6 на даний час є додатковим помічником головуючого у справі судді ОСОБА_4 .

В судове засідання учасники кримінального провадження не з`явилися.

Прокурор ОСОБА_7 направив до суду заяву, в якій просив проводити судове засідання без його участі та зазначив, що вважає заяву необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Від обвинуваченого ОСОБА_3 надійшла заява, в якій зазначає, що він не визнає своєї вини у вчиненні злочинів, в яких його звинувачують, а вразі постановлення виправдовувального вироку, підставою для його скасування може бути те, що захисник обвинуваченого є чоловіком помічника головуючого по справі, що призведе до повернення справи на новий розгляд і затягування строків.

Від захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 надійшли заяви про проведення судового засідання без його участі, також він просить задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_4 .

Згідно з п.4 ч.1ст.75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вказаних обставинах суддя підлягає відводу.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Тобто відвід має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення слідчого судді, судді від участі в судовому провадженні.

Виходячи з принципу диспозитивності, визначеного ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбаченим цим Кодексом.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Європейський суд з прав людини ЄСПЛ у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Судом встановлено, що подана заява про відвід містить дані, які унеможливлюють розгляд суддею ОСОБА_4 кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочинів передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст. 369-2 КК України.

Враховуючи викладені вище обставини, з метою уникнення сумнівів в безсторонності судді ОСОБА_4 та вимоги ст. 75 КПК України, вважаю за належне заявлений відвід задовольнити.

Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 75, 80, 81, КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:
Заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчинені злочинів, передбачених ч.3 ст. 368, ч.2 ст.369-2 КК України - задовольнити.

Передати справу за обвинуваченням ОСОБА_3 , за ч.3 ст. 368, ч.2 ст. 369-2 КК України до канцелярії суду для визначення головуючого судді у даному кримінальному провадженні відповідно до ч.3 ст.35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя(підпис) ОСОБА_1