У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

16.11.2016 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

потерпілого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження про обвинувачення

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Крукеничі Мостиського р-ну Львівської області, громадянина України, освіта середня, непрацюючого, раніше не судженого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого в

АДРЕСА_1 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в :

відповідно до ухвали колегії суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Львівської області від 22.09.2016р. до Городоцького районного суду Львівської області 05.10.2016р. скеровано для розгляду кримінальне провадження з Мостиського районного суду Львівської області на ОСОБА_6 за ознаками ч. 2 ст. 185 КК України.

08.11.2016р. потерпілий ОСОБА_3 подав заяву про повернення обвинувального акта прокуророві для усунення недоліків, яку підтримав у підготовчому судовому засіданні, з мотивів неточності у формулюванні обвинувачення та визначенні неправильної кваліфікації вчиненого, недолучення до обвинувального акту розписки підозрюваного про отримання копії обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Обвинувачений і захисник висловилися про можливість внесення обвинувального акта на судовий розгляд.

Прокурор ОСОБА_4 заперечив задоволенню клопотання, вважає можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши наявні матеріли провадження, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_3 з наведених у ній мотивів, проте повертає обвинувальний акт прокуророві для усунення недоліків з таких підстав.

За положеннями п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення: повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

В порушення п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні містить фактичні обставини кримінального правопорушення, правову кваліфікацію кримінального правопорушенння, але не містить належного формулювання обвинувачення в розумінні п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, а за правилами ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення тощо.

Так, в обвинувальному акті значиться: «почали зрізати водонапірну вежу», «викрали металобрухту вагою біля 1 000 кг», «викрадений ними метал», отже предмет злочину чітко не визначено.

Із заяви потерпілого ОСОБА_3 про повернення обвинувального акта прокурору видно, що він уважає викраденим у нього металевої водонапірної вежі вартістю 19633,33 грн., при цьому покликається на висновок судової товарознавчої експертизи від 13.09.2016р., яка проводилась за ухвалою Мостиського районного суду Львівської області.

Вартість матеріальних збитків за обвинувальним актом у провадженні становить 2100 грн, проте, якщо це викрадення металобрухту, то має бути зазначено його вид (чорний, кольоровий), клас та сорт.

Наведення таких суперечливих даних не дозволяє суду прийняти законне й обґрунтоване рішення про призначення справи до розгляду.

Також в обвинувальному акті має зазначатися, в т.ч. інформація про об`єднання або виділення матеріалів досудового розслідування, а також повинна бути встановлена роль кожного з обвинувачених у події кримінального правопорушення, чого із даного обвинувального акту не убачається.

Крім того, в обвинувальному акті (а.п.2) слідчий і прокурор, зазначаючи правову кваліфікацію інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, заздалегідь, без вироку суду стверджують, що обвинувачений вчинив таке кримінальне правопорушення, що є порушенням презумпції невинуватості. При складанні обвинувального акту, з урахуванням положень ст. 17 КПК України, можливо вказувати тільки на те, що особа обвинувачується у скоєнні певного кримінального правопорушення.

Також судом встановлено невідповідність реєстру матеріалів досудового розслідування вимогам ст. 109 КПК України, зокрема у ньому відсутні дані щодо відкриття матеріалів іншій стороні, а також про виконання інших процесуальних дій.

Згідно ч.1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором.

Слід зазначити, що обвинувальний акт є підсумковим процесуальним документом, яким закінчується досудове розслідування. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити формулювання обвинувачення в остаточному вигляді. Після складання обвинувального акту підозрювана особа набуває статусу обвинуваченого.

Під офіційним документом, відповідно примітки до ст. 358 КК України слід розуміти документи, що містять зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, яка підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи - докази у правозастосовній діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.

Скріплення печаткою підпису прокурора, що затверджує обвинувальний акт є одним з реквізитів офіційного документу.

Саме підписання обвинувального акта прокурором та скріплення його підпису печаткою надає йому статусу офіційного документу і свідчить про належне його затвердження прокурором.

Зазначене збігається з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 5-50кс15 від 09.07.2015р.

Між тим, направлений до суду обвинувальний акт, у порушення зазначених вище норм, не скріплений печаткою прокуратури.

Підстав для повернення обвинувального акта з мотивів висловлених потерпілим суд не убачає, оскільки не розглядаючи кримінального провадження по суті та не досліджуючи докази, суд не вправі давати оцінку правильності кваліфікації дій обвинуваченого, в т.ч. з урахуванням проведенння судової товарознавчої експертизи від 13.09.2016р., також у матеріалах провадження (а.п.6) наявна розписка підозрюваного ОСОБА_6 про отримання ним копій обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування від 24.02.2015р., на відсутність якої вказує у заяві від 08.11.2016р. потерпілий.

Оскільки вищезазначені обставини свідчать про невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, про істотне порушення права на захист ОСОБА_6 , суд уважає, що обвинувальний акт разом з додатками підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 109, 290, 291, 314, 369-372 КПК України суд, -

у х в а л и в :

в задоволенні клопотання потерпілого ОСОБА_3 відмовити.

Повернути прокурору Городоцької місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_4 (колись прокуратури Мостиського району Львівської області) обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000456 від 08.07.2014р. на ОСОБА_6 за ознаками ч. 2 ст. 185 КК України, зі всіма додатками, для усунення вказаних недоліків.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1