Дата документу 06.10.2016 Справа № 554/1863/16-к
У Х В А Л А

м. Полтава 06 жовтня 2016 року
Слідчий Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1
за участю секретаря : ОСОБА_2
за участю слідчого : ОСОБА_3
за участю прокурора : ОСОБА_4
за участю підозрюваного : ОСОБА_5
за участю захисника : ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання старшого слідчого слідчого відділу прокуратури Полтавської області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 ,-
Посадовою інструкцією головного державного податкового ревізора інспектора (далі Головний ДПРІ) відділу погашення прострочених податкових зобов`язань ОСОБА_5 , затвердженої заступником Голови Комісії з проведення реорганізації Кременчуцької ОДПІ, заступником начальника Кременчуцької ОДПІ ДПІ у Полтавській області ОСОБА_7 від 27.10.2011 р. передбачено, що основним завданням головного державного податкового інспектора є погашення (стягнення) податкового боргу закріплених за ним боржників (п.1.2.). У своїй роботі головний державний податковий ревізор-інспектор керується Конституцією України, Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VІ, ЗУ «Про державну податкову службу в Україні», Указом Президента України від 22.08.1996 №760 «Про утворення Державної податкової адміністрації України та місцевих державних податкових адміністрації», законодавчими актами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, наказами та розпорядженнями Державної податкової адміністрації України (далі - ДПА), ДПА у Полтавській області, Кременчуцької ОДПІ, а також іншими нормативними, інструктивними, методичними документами, Положенням про відділ погашення прострочених податкових зобов`язань та цією посадовою інструкцією (п. 1.3.).
За невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п. 89.2. ст. 89 Податкового кодексу України право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків.
Пунктом 89.3. статті 89 Податкового кодексу України визначено, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Так само пунктом 2.5. Порядку застосування податкової застави органами державної податкової служби, затвердженого наказом Державної податкової адміністрації України №1043 від 24.12.2010, передбачено, що до акта опису насамперед включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
Згідно п. 87.3.1. ст. 87 Податкового кодексу України не можуть бути використані як джерела погашення податкового боргу платника податків: майно платника податків, надане ним у заставу іншим особам (на час дії такої застави), якщо така застава зареєстрована згідно із законом у відповідних державних реєстрах до моменту виникнення права податкової застави.
Відповідно до резолюції начальника відділу погашення прострочених податкових зобов`язань Кременчуцької ОДПІ ОСОБА_9 від 10.08.2011, яка міститься на супровідному листі Полтавської філії ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України №03-18/1308 від 04.08.2011, ОСОБА_5 доручено здійснити аналіз описаного майна в заставу Автозаводським ВДВС щодо описаного майна Кременчуцькою ОДПІ та у разі повторення, здійснити опис майна яке не перебуває в заставі.
Проте ОСОБА_5 , неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, маючи реальну можливість виконати покладені на нього службові обов`язки належним чином, в порушення посадової інструкції щодо здійснення опису майна на яке поширюється право податкової застави, в порушення п. 87.3.1. ст. 87 та п. 89.3. ст. 89 Податкового кодексу України та ігноруючи резолюцію начальника відділу ОСОБА_9 , не вжив заходів щодо заміни майна у податкову заставу яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу в сумі 392279,64 грн., що у 833 рази перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та спричинило тяжкі наслідки у вигляді ненадходження до місцевого бюджету м. Кременчука вказаної суми.
Відтак, внаслідок неналежного виконання податковим керуючим
ОСОБА_5 будучи службовою особою правоохоронного органу Кременчуцької ОДПІ ДПІ у Полтавській області, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, маючи реальну можливість виконати покладені на нього службові обов`язки належним чином, але діючи неповно, несвоєчасно та поверхово, не дотримуючись п. 3.1.3. посадової інструкції щодо стягнення згідно з рішенням суду коштів з банківських рахунків платників податків, що мають податковий борг, забезпечення виконання рішення суду щодо стягнення коштів з банківських рахунків платника податків, що має податковий борг та підготовки і направлення до обслуговуючих боржника банків реєстрів платіжних вимог на перерахування коштів до бюджету, в порушення п. 95.1., п. 95.3. ст. 95 Податкового кодексу України вчинив службову недбалість.
Згідно з Рішенням №62/16-03-25-01-25 від 25.05.2015 Голови Комісії з реорганізації Кременчуцької ОДПІ ГУ Міндоходів у Полтавській області
623316,58 грн. списано як безнадійний.
У зв`язку із неналежним виконанням ОСОБА_5 своїх службових обов`язків по стягненню податкового боргу ВАТ «Кременчуцьке АТП» з розрахункових рахунків в банківських установах до місцевого бюджету м. Кременчука не забезпечено надходження коштів в сумі 354059,93 грн., що у 660 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є тяжкими наслідками.
29 вересня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 , відповідно до ст. 12 КК України, вчинив злочин середньої тяжкості.
Слідчий прохав накласти арешт на вищевказане майно в рахунок відшкодування школи завданої злочином.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання.
ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення вказаного клопотання, посилаючись на те , що санкція статті 367 ч.2 КК України не передбачає конфіскації майна , а цивільний позов не заявлений по справі.
Заслухавши пояснення учасників процесу , дослідивши матеріали справи , вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
На час розгляду клопотання по кримінальному провадженню цивільний позов не заявлений , санкція ч.2 ст. 367 КК України не передбачає конфіскацію майна підозрюваного , тому відсутні підстави для накладення арешту на майно останнього.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 170-171 КПК України,-
В задоволенні клопотання старшого слідчого відділу прокуратури Полтавської області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області на протязі 5 діб з моменту оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1