УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.08.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2
заявника - адвоката ОСОБА_3
прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4
розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту, накладеного на лісоматеріал,-
Заявник звернувся з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.04.2016 року на лісоматеріал у вигляді семи колод дерева породи дуб.
Мотивуючи вимоги про скасування арешту з лісоматеріалу заявник вказує, що слідчим суддею арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 , накладено необгрунтовано. При цьому посилається, що слідчим суддею під час вирішення питання про накладення арешту на деревину не дотримано вимоги ст. 170-173 КПК України, не обгрунтовано необхідності накладення арешту на майно особи, яка не має відношення до кримінального провадження, не зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Вказує, що ОСОБА_5 слідчому надано документи, які підтверджують походження деревини та його право власності на неї.
Зазначає, що по справі проведено експертизу, в якій експерт встановив, що сім колод деревини породи дуб до кримінального провадження не мають відношення.
Крім того, вважає, що при розгляді клопотання слідчого про накладення арешту на майно не дотримано вимоги ст. 172 КПК України, оскільки в судове засідання не було викликано власника майна.
Заявник в судовому засіданні підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.
Прокурор Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , яка здійснює повноваження прокурора в даному кримінальному провадженні, зазначила, що арешт на лісоматеріали у вигляді семи колод дерева породи дуб накладений обґрунтовано, оскільки це майно є безпосередньо предметом злочину, здобуте злочинним шляхом, а також визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Пояснила, що посилання адвоката на висновок експертизи, яка проведена в межах провадження, є безпідставним, оскільки з її змісту вбачається лише те, що зрізи на колодах, які були вилучені, не відповідають зрізам на пеньках дерев, які були незаконно зрізані в лісі. По справі проводяться слідчі дії та планується призначення інших експертиз. ОСОБА_5 не надав належних доказів, які б підтверджували законність придбання лісоматеріалів. Крім того, ОСОБА_5 та інші особи, які були опитані одразу під час виявлення злочину, неодноразово змінюють свої покази, які суттєво відрізняються між собою, що значно ускладнює проведення слідчих дій та встановлення фактичних обставин. Просила відмовити в задоволенні клопотання.
Слідчим суддею встановлено, що 21.04.2016 року близько 04 год. 15 хв. УЗЕ в Житомирській області ДЗЕ НПУ на 148 км автодороги Київ-Чоп, між с. Кам`янка та с. Іванівка Житомирського району було перевірено автомобіль марки "ЗИЛ-131", д.н.з. НОМЕР_1 , який стояв на узбіччі автодороги, завантажений пиловником деревини «Дуб звичайний», під керуванням ОСОБА_6 . Під час перевірки було встановлено, що на вантаж, який знаходився на транспортному засобі, а саме - пиловник деревини «Дуб звичайний», відсутні будь-які документи, які підтверджували б походження деревини, її сорт та об`єм.
В ході проведення огляду місця події 21.04.2016 року було вилучено автомобіль марки "ЗИЛ-131", д.н.з. НОМЕР_1 , завантажений пиловником деревини породи «Дуб звичайний» в кількості сім колод до Житомирського районного відділення поліції.
Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.04.2016 року задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на лісоматеріал у вигляді семи колод дерева породи «Дуб звичайний», що належить ОСОБА_5 , та тимчасово позбавлено останнього можливості відчуження, розпорядження та користування деревиною.
Постановою слідчого лісоматеріали у вигляді семи колод дерева породи «Дуб звичайний» визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України (в редакції Закону України від 18.02.2016 року №1019-VІІІ) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частина 3 статті 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Доводи адвоката ОСОБА_3 про те, що оскільки ні ОСОБА_5 , ні іншій особі не повідомлено про підозру у даному кримінальному провадженні, то арешт на майно не може бути накладений, не грунтуються на вимогах закону. При цьому заявник посилається на норми КПК України, які втратили чинність з 28.02.2016 року.
Відповідно до ст.170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, в тому числі і на рухоме майно.
Частина 11 ст. 170 КПК України визначає, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно листа Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 21.04.2016 року № 2013/06/12 встановлено факт незаконної вирубки 4 дерев породи дуб на території Богунського лісництва ДП «Житомирське лісогосподарство». Розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної порубки дерев поруди дуб становить 78,428 тис. грн., а за пошкодження дерев 19,805 тис. грн.
Автомобіль марки "ЗИЛ-131", д.н.з. НОМЕР_1 , який був завантажений пиловником деревини «Дуб звичайний», під керуванням ОСОБА_6 , був виявлений неподалік від місця незаконної вирубки лісу.
Відповідно до наказу Міністерства інфраструктури України, Міністерства аграрної політики та продовольства України № 961/707 від 29.11.2013 року затверджено спеціалізовано форму товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН-ліс), а також Інструкцію щодо заповнення спеціалізованої форми товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН-ліс), відповідно до пункту 26 якої визначено, що у товарно-транспортній накладній проставляється штрих-код документа (у форматі 2D), який має в закодованому вигляді повні відомості щодо місця заготівлі, відвантаження та характеристик деревини, що відпущена. Штрих-код використовується для оперативного зчитування інформації, а також є надійним засобом захисту документа від підробки.
Наявність штрих-коду на товаро-супровідному документі, а також відповідних бирок на деревині, надає можливість визначити її походження та власника на підставі відповідних правовстановлюючих документів.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що на момент розгляду клопотання в матеріалах кримінального провадження відсутні належні документи та докази, які підтверджують походження арештованого пиловника дубу та особу власника деревини.
Згідно висновку судово-трасологічної експертизи № 1/2598 від 05.07.2016 р., проведеної в межах даного кримінального провадження, не вбачається за можливе відповісти на поставлене питання, чи становили раніше одне ціле стовбури дерев дуба зі зрізами 4-х пнів, зроблених під час огляду місця події 21.04.2016 р. у виділі № НОМЕР_2 , квартал 47, Богунського лісництва ДП «Житомирське лісогосподарство», у зв`язку з відсутністю ліній розділення а також специфічного механізму розпилу, при якому має місце послідовне та взаємне накладання трас, які залишені ріжучим інструментом на досліджуваних торцевих частинах пнів та колод, внаслідок чого стійкі індивідуальні ознаки, не відобразилися в досліджуваних слідах розпилу.
З огляду на викладене, відсутні підстави беззаперечно стверджувати, що вилучені колоди дуба не є предметом вказаного злочину.
Доводи заявника, що під час розгляду клопотання про арешт майна слідчим суддею порушено права власника на участь в судовому засіданні не заслуговують на увагу, оскільки власник майна має право скористатись правом на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна, якщо вважає, що арешт накладено необґрунтовано. Разом з тим, положення ч. 2 ст. 172 КПК України надають повноваження слідчому судді розглянути клопотання про арешт майна без участі власника або іншого володільця майна.
Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За наведених обставин, враховуючи, що майно, на яке накладено арешт, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, є речовим доказом у кримінальному провадженні та безпосереднім предметом вчинення злочину, передбаченого ст. 246 КК України, арешт на нього накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.04.2016 року обґрунтовано, оскільки необхідність у накладенні арешту полягає в збереженні речових доказів, що передбачено ч. 2 ст. 170 КПК України.
Слідчий суддя вважає, що на даний час потреба у застосуванні арешту на лісоматеріали не відпала, а відтак підстави для скасування арешту відсутні.
Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту, накладеного згідно ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 22.04.2016 року на лісоматеріал - відмовити.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1