Справа № 755/4237/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" березня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
Слідчий СВ Дніпровського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_7 звернулися до слідчого судді з зазначеним клопотанням відносно підозрюваної враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у мотивувальній частині клопотання, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінальних правопорушень, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам, враховуючи особу підозрюваного та її соцільний статус, а саме те, що ОСОБА_5 було повідомлено про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, а саме у вчинені злочину проти життя та здоров`я особи за ч. 1 ст. 115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, санкція за скоєння якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років також сотання будучи обізнаною з мірою покарання перебуваючи на волі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам без визначення розміру застави так, як злочин вчинено, із застосуванням насильства.
Захисник заперечував проти задоволення даного клопотання, зазначивши, що особа підозрюваної, виходячи з положень ст. 178 КПК України, є такою, що має стійкі соціальні зв`язки та допустиму репутацію, зазначені у клопотанні ризики не відповідають дійсності, а обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК є не доведеними.
Підозрювана підримала думку захисника.
За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України виходячи з того, що вона 02.03.2016 року, приблизно о 02 год. 00 хв. перебувала за адресою: АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_8 і в цей час у них виник конфлікт, під час якого, на ґрунті особистих неприязних стосунків з останнім у неї виник злочинний умисел, спрямований на вчинення його умисного вбивства.
Реалізуючи свої злочинні наміри ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, та свідомо допускаючи наслідки у вигляді спричинення смерті ОСОБА_8 , з метою вчинення вбивства останнього, взявши зі столу ніж, нанесла ним один цілеспрямований удар в область серця ОСОБА_8 , тобто в життєво важливий орган. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці події, до приїзду швидкої медичної допомоги.
В подальшому, ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, за вчинення умисного вбивства, ніж яким спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_8 викинула з вікна на вулицю за вищевказаною адресою.
02.03.2016 року- підозрювану затримано у порядку ст. 208 КПК України.
02.03.2016 року підозрювану повідомлено про підозру у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та подано до слідчого судді дане клопотання про обрання запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідчий суддя враховує таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
З положень ст. 183 КПК України випливає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу, зокрема він не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Так, як убачається з матеріалів клопотання необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 об`єктивно підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а її вина підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема відомостями, що містяться у протоколі огляду місця події від 02.03.2016 за адресою: м. Київ, вул. Довбуша, 18 та кімнати № 1, кімнати № 2 під час яких було виявлено та вилучено, предмети та речі, які підтверджують факт вчинених кримінальних правопорушень підозрюваною ОСОБА_5 ; протоколі огляду трупа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_9 , який підтверджує факт вчинення підозрюваною ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення; рапорті працівника КР Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві; протоколі допиту підозрюваної ОСОБА_5 , у зв`язку з чим остання будучи обізнаною з мірою покарання за вчиненні діяння, може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі при визначенні запобіжного заходу (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Тож, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
За таких умов, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.
В свою чергу, обставини визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному провадженні, достовірність підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, слідчий суддя враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, у зв`язку з чим клопотання органу досудового розслідування підлягає задоволенню.
Крім того, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не убачає підстав для визначення заставим так, як особа підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.
Враховуючи вище викладене, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Київському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області, у межах шістдесяти діб, а саме по 29 квітня 2016 року включно.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали о 15 год. 30 хв. 04.03.2016 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1