САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 724/1178/14-к
Провадження №1-в/726/50/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2015 м. Чернівці

Колегія суддів Садгірського районного суду м. Чернівці у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2

ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

розглянувши клопотання КВП «Чернівцівтормет» про розстрочку виконання судового рішення, колегія суддів,-

ВСТАНОВИЛА :
Заявник звернувся до суду із клопотанням про розстрочення виконання виконавчого документа в якому вказує, що за результатами розгляду Садгірським районним судом м. Чернівці кримінальної справи № 726/1178/14-к було постановлено вирок, яким задоволено цивільний позов КВП «Чернівцівтормет» та стягнуто солідарно із засуджених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на їхню користь завдану матеріальну шкоду в сумі 7638,90 гривень, про що було видано виконавчий лист.

В подальшому, а саме 06.08.2015 року стягувачу із ДВС у Шевченківському районі було надіслано постанову про повернення виконавчого документу стягувачеві, у зв`язку із тим, що у боржника відсутнє майно на яке може бути звернуто стягнення і заходи, здійснені з метою розшуку такого майна, виявились безрезультатними.

У зв`язку із викладеним, заявник просить суд прийняти рішення, яким розстрочити виконання виконавчого листа, та встановити порядок стягнення боргу шляхом внесення боржником ОСОБА_5 чергових щомісячних платежів на їхню користь в сумі 763,89 гривень на місяць починаючи з 10.12.2015 року та закінчуючи 12.09.2015 року.

Дослідивши заяву та матеріали додані до неї, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини.

Частиною 1 ст. 543 ЦК України встановлено, що у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь кого з них окремо.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.92

«Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна кількома особами, відшкодовується кожною з них в частині, заподіяної нею (в порядку часткової відповідальності).

Особи, які спільно заподіяли шкоду, тобто заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями, або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілими.

Пунктом 13, 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 31.03.89 «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна» роз`яснено, що солідарну відповідальність по відшкодуванню шкоди несуть особи, діяння яких були об`єднані спільним злочинним наміром, а заподіяна ними шкода стала наслідком їх спільних дій.

При вчиненні злочину кількома особами вони несуть солідарну відповідальність за заподіяну шкоду по епізодах злочину, в яких встановлено їх спільну участь. Приймаючи рішення про відшкодування шкоди, заподіяної кількома особами, суд в резолютивній частині вироку має вказати: на кого з підсудних покладається солідарна відповідальність, а на кого - часткова, в якому розмірі і на чию користь стягується сума на відшкодування шкоди.

Таким чином, при зверненні до суду з цивільним позовом про відшкодування шкоди, скориставшись своїм правом на визначення порядку стягнення такої шкоди, потерпілим в своїх позовних вимогах було визначено вимогу про її солідарне стягнення із обох підсудних, без визначення часток кожного з них чи окремої відповідальності одного з них. Цивільним позивачем не було заявлено також вимоги про визначення відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини.

Вироком Садгірського районного суду м. Чернівці від 29.08.2014 року цивільний позов КВП «Чернівцівтормет» було задоволено та стягнуто із ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в солідарному порядку на користь заявника заподіяну шкоду в розмірі 7638,90 гривень.

Використавши своє право на визначення порядку відшкодування шкоди, в подальшому заявник звернувся до суду із заявою про розстрочення виконання виконавчого листа, проте просить розстрочити виплату всієї суми заподіяної шкоди у розмірі 7638,90 тільки одному із солідарних боржників.

За умови, що відшкодування шкоди було присуджено у солідарному порядку та не визначено часткової відповідальності боржників, судом не може бути задоволено клопотання про розстрочення всієї суми завданої шкоди у встановленому розмірі тільки одному із боржників.

Разом з тим, згідно вимог ст.36 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання.

Згідно вимог п.5 ст.128 Кримінально процесуального кодексу України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до приписів ст.217 Цивільного процесуального кодексу України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочку або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

У відповідності до вимог ст.373 Цивільного процесуального кодексу України, За наявності обставин, що утруднюють виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), за заявою державного виконавця або за заявою сторони суд, який видав виконавчий документ, у десятиденний строк розглядає питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення в судовому засіданні з викликом сторін і у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Згідно з п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» № 14 від 26.12.2003 р., задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, визначених судом, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду.

Судом встановлено, що 06.08.2015 року стягувачу із ДВС у Шевченківському районі було надіслано постанову про повернення виконавчого документу, у зв`язку із тим, що у боржника відсутнє майно на яке може бути звернуто стягнення і заходи, здійснені з метою розшуку такого майна, виявились безрезультатними.

Проте відсутність майна, на яке може бути звернено стягнення з метою виконання рішення суду про стягнення завданої шкоди не є підставою для задоволення клопотання про розстрочку виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про розстрочку суд враховує матеріальне становище боржника, стан його здоров`я, перебування на його утриманні малолітніх чи непрацездатних осіб, наявність у боржника доходу та розміру такого доходу, наявність інших фінансових зобов`язань та інші вагомі обставини необхідні для прийняття такого рішення.

Також із наданих заявником пояснень, суду також не виявляється можливим визначити достовірність необхідного строку, протягом якого боржник зможе виконати вимоги стягувача.

Таким чином, обставини на які посилається заявник не є достатніми, безперечними та виключними для прийняття рішення про розстрочку виконання судового рішення, а тому суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.36 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 217, 373 ЦПК України, - колегія суддів

УХВАЛИЛА :
У задоволенні заяви КВП «Чернівцівтормет» відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Чернівецької області через Садгірський районний суд м. Чернівці шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з для отримання копії ухвали.
Головуючий суддяОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2
Суддя ОСОБА_3