Справа № 461/4201/16-к
Провадження № 1-кс/461/3824/16
У Х В А Л А
05.08.2016 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ,-
Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, санкція яких передбачає позбавлення волі до 5 років, а тому у слідства є достатні підстави вважати, що, перебуваючи на волі, він може продовжити свою злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема впливати на свідків, експертів та перешкоджати встановленню істини у справі, ухилятися від органів досудового розслідування та суду. Зважаючи на неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні просять задовольнити подане клопотання покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Підозрюваний та його захисник, у судовому засіданні заперечили проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, покликаючись на відсутність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, просять у задоволенні клопотання слідчого відмовити, застосувавши більш м`який запобіжний захід.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Заслухавши думку прокурора та пояснення слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, враховуючи особу підозрюваного, його вік та стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, раніше не судженого, неодруженого, наявність на утриманні та піклуванні похилого віку батьків, маючого постійне місце проживання на території України, приходжу до висновку, що даних, які б в сукупності давали підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає, а тому вважаю можливим не застосовувати відносно підозрюваного винятковий запобіжний захід яким є тримання під вартою.
Разом з тим, враховуючи тривалість досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі до 6 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_6 , вважаю можливим обмежитись застосовуванням відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, у виді домашнього арешту з визначенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-178, 181, 183, 184, 186, 193, 194 - 196 КПК України, слідчий суддя,-

застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки:
- не залишати місця постійного проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду з 21.00 по 07.00 год.;
- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
- не відлучатись із населеного пункту, де він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що на підставі ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк дії ухвали становить два місяці, тобто до 05.10.2016 року.
Ухвалу суду для виконання передати в Залізничний ГУ НП у Львівській області - за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1