Справа № 522/9641/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2016 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 , про зняття арешту, -

ВСТАНОВИВ:
02.10.2014 р. слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси, розглянуто клопотання слідчого СУ ГУМВС України в Одеській області, про накладення арешту на об`єкт нерухомого майна квартиру, загальною площею 53,0 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яке було задоволено.

30.05.2016 р. до суду надійшла заява арбітражного керуючого ліквідатора КС «Україна» ОСОБА_2 , про зняття арешту з майна КС «Україна» розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

В своїй заяві ОСОБА_2 , вказує на те, що 24.03.2016 р. ухвалою господарського суду Одеської області, його призначено ліквідатором КС «Україна».

Згідно п.1 ст. 38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з дня винесення господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, скасовується арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, чи інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається.
На підстав зазначеної норми Закону та ст. 27 КПК України, заявник просить зняти арешт з зазначеного вище майна.
Вивчивши заяву та додані до неї документи, вважаю, що вона підлягає поверненню заявникові для усунення недоліків, з наступних підстав.

Так, посилання заявника на Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», в якості підстав для скасування арешту, є недоцільним, оскільки рішення про накладення арешту було прийнято на підставі норм КПК України та питання про його скасування, має вирішуватись відповідно до норм КПК України.

Обґрунтовуючи необхідність скасування арешту з майна, заявник також посилається на ст. 27 КПК України, однак зазначена норма визначає лише гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами. Питання щодо скасування арешту з майна, в ній не врегульовано.
При цьому, слід зазначити, що питання про скасування арешту з майна, розглядається відповідно до ст. 174 КПК України, згідно якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Однак, в порушення зазначеної норми КПК України, заявник звернувся до суду з заявою про зняття арешту з майна, а не з клопотанням про скасування арешту майна, відповідно до даної норми.
Крім того, в поданій заяві не було зазначено під час досудового розслідування якого саме кримінального провадження накладено арешт, і що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі вищезазначеного, вважаю за необхідне роз`яснити заявнику, що вразі приведення звернення у відповідність до норм КПК України, він має право повторно звернутись до суду.

Керуючись ст. 174 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_2 , про зняття арешту - повернути заявникові для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: