печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 жовтня 2015 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі підозрюваного ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання заступника начальника відділу ГСУ МВС України ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В :
02.10.2015 до Печерського районного суду м. Києва звернувся заступник начальника відділу ГСУ МВС України ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим заступником начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами внутрішніх справ Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 .

Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні слідчого відділу ГСУ МВС України знаходяться матеріали кримінального провадження за № 0005672 від 31.08.2015, відносно ОСОБА_3 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 294 КК України.

Як зазначено у клопотанні, представники політичної партії ВО «Свобода» та її прихильники: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_3 , ОСОБА_34 , та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, маючи при собі дерев`яні та металеві палиці, вибухові пакети та вибухові пристрої, розташувалися навпроти кордонів з працівників правоохоронних органів, які виконували покладені на них обов`язки по охороні громадського порядку під час роботи Верховної Ради України, та, дізнавшись про результати голосування та прийняття в першому читанні проекту змін до Конституції України, бажаючи спровокувати натовп до масових заворушень, розпочали активну фізичну протидію представникам правоохоронних органів, яка супроводжувалася застосуванням предметів, спеціально пристосованих для заподіяння тілесних ушкоджень, димових шашок, вибухових пакетів та вибухових пристроїв, що призвело до отримання смертельних поранень працівників правоохоронних органів, а саме: ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , а також спричинення тілесних ушкоджень 182 особам.

Як зазначено у клопотанні, ОСОБА_39 , приймаючи активну участь у масових заворушеннях, діючи спільно та узгоджено із іншими учасниками масових заворушень, які використовували спеціально пристосовані для заподіяння тілесних ушкоджень палиці, завдавав ударів руками та ногами в шеренгу правоохоронців, які виконували службовий обов`язок по охороні громадського порядку біля будівлі Верховної Ради України, і тим самим розтягував ряди правоохоронців, чим сприяв іншим співучасникам, завдавати ударів палицями по тулубу, кінцівкам та в область голови працівникам правоохоронних органів, заподіюючи їм тілесні ушкодження.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що підозра не обґрунтована, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати до підзахисного запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, просив відмовити у застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши обґрунтування учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

ОСОБА_3 є підозрюваним у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005672 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ст. 293, ч. 2 ст. 294, ч. 2 ст. 342, ч. ч. 2, 3 ст. 345, ст. 348 КК України.

26.09.2015 підозрюваного ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 294 КК України.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_3 , встановлено, що він ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований кандидат № НОМЕР_1 у депутати в багатомандатному виборчому окрузі, включених до виборчого списку кандидатів у депутати від Одеської міської організації ВО «Свобода», що підтверджується завіреною копією постанови № 96 від 01.10.2015 Одеської міської виборчої комісії Одеської області.

Обґрунтованість підозри складає сукупність письмових доказів, які містяться у протоколі огляду місця події від 31.08.2015, матеріалах виконання доручення ДКР МВС України вих. № 7/2-8081 від 10.09.2015, відповідно до яких встановлено ОСОБА_3 , як одного із активних учасників масових заворушень, що мало місце 31.08.2015 біля Верховної Ради; матеріалах виконання доручення ДКР МВС України вих. № 7/2-8269 від 15.09.2015, відповідно до яких встановлено ОСОБА_3 , як одного із активних учасників масових заворушень, що мало місце 31.08.2015 біля Верховної Ради; у рапорті старшого оперуповноваженого УКР ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_40 , відповідно до якого встановлено ОСОБА_3 , як одного із активних учасників масових заворушень, що мало місце 31.08.2015 біля Верховної Ради; протоколі огляду відеозапису, від 26.09.2015 відповідно якого встановлено ОСОБА_3 , як одного із активних учасників масових заворушень, що мало місце 31.08.2015 біля Верховної Ради; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_41 , згідно якого останній вказав на ОСОБА_3 як на одного з активних учасників масових заворушень 31.08.2015 біля Верховної Ради; протоколі допиту потерпілого ОСОБА_42 , згідно якого останній вказав на ОСОБА_3 як на одного з активних учасників масових заворушень 31.08.2015 біля Верховної Ради.

Вивчивши клопотання, заслухавши присутніх сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовується подане клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/ або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення дія встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять докази, надані сторонами кримінального провадження, обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення даних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(c) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням досудового розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність в діях ОСОБА_3 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 294 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

У той же час, враховуючи дані про особу підозрюваного, зацікавленість останнього у мінімізації можливих негативних для нього результатів досудового розслідування, слідчий суддя не виключає ймовірності здійснення ОСОБА_3 незаконного впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Покарання за ч. 2 ст. 294 КК України передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Поряд з цим, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.

Співставлення існуючих ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з даними про вік та стан його здоров`я, наявність постійного місця проживання приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає за можливе відмовити у задоволенні клопотання сторони кримінального провадження, та обрати підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, одночасно поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 131, 132, 176-179, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання заступника начальника відділу ГСУ МВС України ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці 04.12.2015, у межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до слідчого та/або прокурора, слідчого судді, суду, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0005672 із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися з місця проживання ( АДРЕСА_1 ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого, прокурора, що здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005672.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1