Справа № 761/4145/15-к
Провадження № 1-кп/761/425/2015
У Х В А Л А

Іменем України

18 лютого 2015 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю прокурора ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8
провівши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0014399 відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Федорівка Білозерського району Херсонської області, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, надійшов до Шевченківського районного суду м. Києва 16 лютого 2015 року.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні вважала можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Потерпілий вважав можливим призначити судовий розгляд.

Захисник та обвинувачений щодо призначення судового розгляду поклалися на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Так, згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
У відповідності з вимогами ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен обов`язково містити відомості, які передбачені п.п.1-9 цієї частини, і, зокрема, анкетні відомості кожного потерпілого та розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Проте, як вбачається з обвинувального акта, у ньому взагалі відсутній перелік викраденого майна, як із зазначенням вартості кожного з викрадених предметів, так і конкретно визначеної загальної вартості викраденого.

Крім того, в обвинувальному акті містяться протиріччя щодо особи потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки зазначено про те, що потерпілим є ОСОБА_6 та розмір заподіяної матеріальної шкоди становить 814 902 грн. 37 коп.

При цьому у формулюванні обвинувачення та викладі фактичних обставин вказано, що відкрито викраденим є майно Володимирського собору, у зв`язку з чим є незрозумілим вид шкоди, заподіяної ОСОБА_6 , а також не належним чином зазначено приналежність викраденого майна певній особі, з відображенням її прізвища, ім`я, по батькові або найменування юридичної особи.

Також, в обвинувальному акті не конкретизовано, в чому саме проявлялася погроза застосування насильства до потерпілого ОСОБА_6 .

За таких обставин суд вважає порушення вимог КПК України істотними і такими, що перешкоджають суду призначити судовий розгляд, а тому обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

З огляду на те, що клопотань від учасників судового провадження про зміну чи скасування запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_7 не надходило, враховуючи його особу, вік, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, відсутність будь-яких відомостей щодо незадовільного стану його здоров`я та неможливості подальшого перебування під вартою, розмір майнової шкоди, у завдані якої він обвинувачується, а також відсутність будь-яких доказів, які вказують про наявність міцних соціальних зв`язків останнього, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважати продовженим.

Керуючись ст. 314 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0014399 відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, повернути прокурору Шевченківського району м. Києва.
Запобіжний захід ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою продовжити до 18 березня 2015 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Судді:

________________ _______________ _______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_1