Справа № 396/274/15-к
Провадження № 1-кс/396/51/15
УХВАЛА
16.03.2015 року Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
обвинуваченої ОСОБА_5 ,
Захисник ОСОБА_4 вважає, що головуюча суддя ОСОБА_6 порушила принцип рівності сторін кримінального провадження шляхом вчинення тиску на захисника у спосіб заборонений законом, що на думку адвоката, свідчить про упередженість суду у даному кримінальному провадженні.
Суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, направивши письмове пояснення, в якому виклала свою позицію стосовно заявленого відводу, повідомивши, що вона, як головуюча у справі суддя, не вчиняла стосовно захисника ОСОБА_4 жодного неправомірного тиску, через неявку адвоката ОСОБА_4 в судове засідання 12.03.2015 р. було зірвано розгляд справи, у зв`язку з чим у наступному судовому засіданні 16.03.2015 р. вона зажадала від захисника ОСОБА_4 пояснити причини своєї неявки в попереднє судове засідання, й не отримавши доказів поважності своєї неявки, повідомила захисника ОСОБА_4 про те, що змушена буде відреагувати на його поведінку шляхом надсилання відповідного повідомлення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області.
Потерпіла ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, надіславши до суду заяву про розгляд заяви про відвід у її відсутності.
Враховуючи думку присутніх, суд ухвалив розглянути заяву за даної явки.
В судовому засіданні захисник та обвинувачена підтримали клопотання про відвід судді і просили суд задовольнити клопотання, пославшись на обставини, викладені у заяві про відвід.
Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання захисника про відвід судді, вказавши на відсутність, на думку прокурора, законних підстав для задоволення відводу.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження суд прийшов до висновку що клопотання адвоката про відвід судді не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Частиною 5 ст.75 КПК України визначений перелік обставин, які виключають, участь, в тому числі, судді в кримінальному провадженні. У разі наявності сумнівів стосовно неупередженості судді, сторона, яка ініціює відвід судді повинна довести об`єктивну природу походження цих сумнівів, зокрема, наявністю таких обставин, як усне чи письмове висловлення суддею своєї думки стосовно винності чи невинуватості особи до закінчення розгляду кримінального провадження, перебуванням судді у залежності від тієї чи іншої сторони кримінального провадження тощо.
Відповідно до норм ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні визначені у ст.75 КПК України, а саме, суддя, не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного («Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).
У рішенні від 10 грудня 2009 р., у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм.
ЄСПЛ у зазначеному рішенні нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Крім того, суд зазначає, що відповідно до приписів ст.47 ч.2 КПК України, до захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинувачення, а в разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини суд. З метою з`ясування причин поважності неявки особи в судове засідання, згідно ст.137 КПК України, суд вправі зажадати від особи не лише пояснення, а й підтвердження поважності причини такої неявки.
У відповідності із ст.ст. 21, 34, 36 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», в разі порушення адвокатом (захисником) присяги адвоката, правил адвокатської етики чи невиконання законних вимог суду, суд вправі надіслати відповідне повідомлення до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що в діях головуючого судді ОСОБА_6 відсутні суб`єктивні та об`єктивні критерії, які викликають сумнів у її безсторонності (неупередженості), й доводи захисника ОСОБА_4 не аргументовані і належним чином не підтверджені, а тому не переконують суд у протилежному.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 81, 369-372, 392 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді та включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Головуючий: ОСОБА_1