печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9969/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 22.01.2026,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 22.01.2026.

ОСОБА_3 зазначає у поданій скарзі, що бездіяльність Офісу Генерального прокурора полягає у невиконанні положень ст. 214 КПК України, а саме - до ЄРДР не було внесено відомості із його звернення про вчинення кримінального правопорушення від 22.01.2026.

Посилаючись на відсутність інформації про внесення відомостей за заявою до ЄРДР, просить зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві внести відомості про кримінальне правопорушення, до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

У судове засідання особа, яка подала скаргу та слідчий не з`явилися.

Правило щодо неможливості розгляду скарг за відсутності особи, що подала скаргу передбачає розгляд скарг за обов`язкової участі особи, разом з тим до суду надійшла заява ОСОБА_3 про розгляд скарги за його відсутності, вимоги підтримує, просить задовольнити, слідчий суддя визнав за можливе перейти до розгляду скарги без участі особи, що подала скаргу в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Прокурор ОСОБА_4 подав до суду заперечення, відповідно до яких просить відмовити в задоволенні скарги, вказує на її необґрунтованості та відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, приходить до наступного висновку.

Як вбачається із скарги, ОСОБА_3 звернувся до Офісу Генерального прокурора із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 22.01.2026.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченого цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Таким чином, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають лише ті заяви чи повідомлення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення повинна містити об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.

При цьому, така ж позиція відповідає практиці Верховного Суду у постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) зокрема, суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

У своїй заяві суддя ОСОБА_3 зазначає, що 16.01.2026 та 19.01.2026 у ході судового засідання щодо розгляду клопотання прокурора САП про арешт майна народного депутата України ОСОБА_5 (керівника фракції ВО «Батьківщина» у Верховній Раді України) та її чоловіка ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0001123 від 27.11.2025 невстановлені особи, які, за словами судді, не приховували статусу народного депутата України та входять до складу фракції ВО «Батьківщина» у Верховній Раді України, вигукували образи і погрози на адресу суду та детектива НАБУ, відмовлялися залишати зал судового засідання, чим унеможливили належне проведення судового засідання, яке було перенесено на наступний день - 20.01.2026. Відтак, на думку заявника, у діях народних депутатів України вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 376 КК України.

Стаття 376 Кримінального кодексу України передбачає відповідальність за втручання в діяльність судових органів. Це злочин проти правосуддя, спрямований на перешкоджання судді виконувати обов`язки або винесення неправосудного рішення.

Під таким втручанням розуміється вплив, у будь-якій формі на суддю з метою перешкодити виконанню ним своїх службових обов`язків або добитися винесення не-правосудного рішення. До конкретних форм впливу можна віднести: вказівку, погрозу, підкуп, критику судді в засобах масової інформації до вирішення конкретної справи у зв`язку з її розглядом, проведення пікетів тощо. Вплив на суддю може здійснюватись і через третіх осіб - близьких родичів, колег по роботі тощо. У випадках, коли формою впливу на суддю є погроза або насильство, вчинене за наявності підстав, підлягає кваліфікації за сукупністю злочинів, передбачених статтями 376 і 377 КК України.

Об`єктивна сторона злочину характеризується лише активною поведінкою - діями, які виявляються у втручанні в будь-якій формі (спосіб) у діяльність судді. За частиною 1 ст. 376 КК карається злочин із формальним складом, який визнається закінченим з моменту здійснення самого втручання незалежно від того, чи перешкодив цим винний виконанню суддею службових обов`язків і чи домігся винесення неправосудного рішення.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони злочину є мета - перешкодити виконанню суддею службових обов`язків або добитися винесення неправосудного рішення.

Вплив на суддю, що став перешкодою запобіганню злочину чи затриманню особи, яка його вчинила, утворює кваліфікуючу ознаку тільки у випадку, коли здійснення впливу на суддю безпосередньо призвело до зазначених наслідків. Втручання в діяльність судді, вчинене особою з використанням свого службового становища, - це зловживання службовою особою своїми повноваженнями задля впливу на суддю з метою перешкодити виконанню ним службових обов`язків або добитися винесення неправосудного рішення.

Враховуючи викладене, в заяві ОСОБА_3 не наведено об`єктивних даних та не подано доказів, які свідчили б про ознаки кримінальних правопорушень про які заявник зазначає в своїй скарзі.

Як вбачається із матеріалів скарги, відповідно до листа від 12.02.2026 № 31/1/2-31571-26, розглянуто повідомлення ОСОБА_3 та за результатами розгляду не встановлено достатніх даних, що можуть свідчити про наявність у діях невстановлених осіб складу будь-якого кримінального правопорушення, а відтак і відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в діях уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора відсутня бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 22.01.2026.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити заявнику у задоволенні його скарги.

Керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 22.01.2026.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1