н/п 1-кс/953/2921/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2026 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000580 від 08.05.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Садки Кременчуцького району Полтавської області, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

установив:

25.05.2026 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 140 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 463 364, 34 гр.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000580 від 08.05.2024.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , будучи директором та кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «АЛСВІТ ПЛЮС», тобто службовою особою у розумінні ст. 18 КК України, у період липня-серпня 2023 року, діючи умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, зловживаючи своїм службовим становищем, під час виконання договорів № 371 та № 372 від 26.06.2023, укладених із Красноградським ККП за рахунок коштів місцевого бюджету, організував виконання будівельних робіт не в повному обсязі та вніс до офіційних документів - актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в - завідомо неправдиві відомості щодо обсягів і вартості виконаних робіт.

На підставі вказаних офіційних документів Красноградським ККП здійснено перерахування бюджетних коштів на рахунок ТОВ «АЛСВІТ ПЛЮС», унаслідок чого ОСОБА_5 незаконно заволодів бюджетними коштами на загальну суму 463 364,34 гр. (за договором № 371 від 26.06.2023 - на суму 161 893,14 гр., за договором № 372 від 26.06.2023 - на суму 301 471,20 гр.).

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді застави, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, вислухавши думки учасників кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.

Слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000580 від 08.05.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК України).

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Стаття 277 КПК України визначає вимоги до змісту повідомлення про підозру як процесуального документа. Так, повідомлення про підозру, окрім інших відомостей, має містити зміст підозри.

Достатність належить до оціночної категорії, тому в кожному кримінальному провадженні за внутрішнім переконанням слідчий, детектив, прокурор вирішують питання про достатність рівня підозри, обґрунтування якої (тобто її зміст) лягає в основу процесуального документа. Повідомлення про підозру це суб`єктивне, засноване на відповідній структурі складу злочину, формулювання обвинувачення у формі певної тези, яка лише у процесі досудового розслідування в повному обсязі може перерости у твердження у виді обвинувального акта.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

22.05.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану; у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, а саме у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та видача завідомо неправдивих документів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: договорами підряду № 371 від 26.06.2023, предметом якого є: «Заходи з енергозбереження капітальний ремонт нежитлової будівлі утеплення фасаду та заміна вікон за адресою: вул. 19 Вересня, 98 в місті Красноград Харківської області» та № 372 від 26.06.2023, предметом якого є: «Заходи з енергозбереження капітальний ремонт покрівлі нежитлової будівлі за адресою: вул. 19 Вересня, 98 в місті Красноград Харківської області», якими визначено ОСОБА_5 виконавцем робіт; актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в, в яких наявні відомості про завищену площу та обсяг робіт, застосування дублюючої кошторисної норми, що призвело до подвійного врахування вартості окремих видів робіт та використання необґрунтованих розрахунків при визначенні вартості робіт шляхом неправомірного формування податку на додану вартість; висновком судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якої обсяги та вартість фактично виконаних ТОВ «АЛСВІТ ПЛЮС» будівельних робіт за договором за договором № 371 від 26.06.2023 частково не відповідають обсягам та вартості робіт на суму 161 893,14 грн, за договором № 372 від 26.06.2023 не відповідають на суму 301 471,20 грн; платіжними документами, складеними на виконання умов договорів № 371 та № 372 від 26.06.2023.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наданих стороною обвинувачення документів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри, на час розгляду клопотання, щодо можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Висновок про обґрунтованість підозри не констатує винуватості ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень та відповідно не порушує принципу «презумпції невинуватості».

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування; можливість незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

При застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя враховує наявність ризиків, а також оцінює сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до 3 років, а також те, що підозрюванийраніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше. У зв`язку з викладеним, слідчий суддя вважає можливим застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави.

Так, відповідно до ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Разом з цим, слідчий суддя зауважує, що Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

За таких обставин, з урахуванням майнового становища підозрюваного, ставлення підозрюваного до повідомленої підозри, враховуючи конкретні обставини інкримінованих кримінальних правопорушень, тяжкість кримінальних правопорушень, в якому він підозрюється, наявність реальної можливості у нього внести заставу, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 199 680 сто дев`яносто дев`ять тисяч шістсот вісімдесят гривень (3328 гр. * 60 = 199 680 гр.), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України.

Такий розмір застави буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

Крім того, такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку.

Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000580 від 08.05.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 199 680 (сто дев`яносто дев`ять тисяч шістсот вісімдесят гривень), які необхідно внести не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249 ; Банк отримувача ДКСУ, м.Київ , код банку отримувача (МФО) 820172 , рахунок: UA0006674 ) та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору, суду.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невнесення застави до 31.05.2026 до нього може бути застосований інший запобіжний захід.

Роз`яснити заставодавцю, що підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, за які передбачене законом покарання від 5 до 8 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом до слідчого, прокурора, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного до слідчого, прокурора; повідомлення слідчого, прокурора про причини неявки підозрюваного.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися з Полтавської області без дозволу слідчого, прокурора.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Покласти на ОСОБА_5 , в межах строку досудового розслідування, строком на 1 (один) місяць 11 днів, тобто 07.07.2026 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі Полтавської області без дозволу слідчого, прокурора ;

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному та застоводавцю, що в разі невиконання покладених на підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1