Справа № 712/2736/26
Провадження № 1-кс/712/1229/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2026 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 20.02.2026 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року,

В С Т А Н О В И В:

27 лютого 2026 року до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся ОСОБА_3 з указаною скаргою, в якій просить скасувати постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 20.02.2026 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року та зобов`язати уповноважену особу ЧРУП ГУНП в Черкаській області допитати його як потерпілого у кримінальному провадженні № 0000903.

Скаргу обґрунтовує тим, що Сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

17.02.2026 року ОСОБА_3 подане клопотання до ЧРУП ГУНП в Черкаській областіщодо проведення його допиту в якості потерпілого.

20.02.2026 р. дізнавачем ОСОБА_4 було прийнято постанову про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим та відмову в задоволенні клопотання.

ОСОБА_3 вважає дану постанову необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню. Вказав, що даним кримінальним правопорушенням йому було завдано як майнову, та ф моральну шкоду.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 від 27.02.2026 року відкрито провадження по скарзі.

Скаржник ОСОБА_3 скерував заяву про розгляд скарги без його участі, скаргу підтримав та просив її задовольнити із викладених в ній підстав.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явилися.

Зважаючи на те, що КПК України встановлений строк розгляду таких заяв, оскільки скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги (ч. 2 ст. 306 КПК України), суд вважає можливим розглянути вказану скаргу за наявними матеріалами.

Слідчий суддя, заслухавши скаржника, вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного.

Статтею 55 Конституції України кожному громадянину гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, посадових і службових осіб.

Згідно зі ст.8 Конституції України норми Конституції є нормами прямої дії. Звернення до суду за захистом конституційних прав і свобод людини гарантується.

При розгляді питання про можливість оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача під час досудового розслідування суд враховує також положення міжнародно-правових норм, які є частиною національного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожен при вирішенні питання про його права та обов`язки або при висуненні проти нього будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий судовий розгляд протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Одним з основних складових у системі справедливого судочинства є доступ до суду.

Згідно зі ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права і свободи, викладені у Конвенції, порушуються, має право на ефективний спосіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які діяли як офіційні особи.

Відповідно до ч. 3 ст.21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що Сектором дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000903 від 28.08.2025 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

17.02.2026 року ОСОБА_3 до дізнавача подане клопотання щодо проведення його допиту в якості потерпілого в кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025.

Постановою старшого дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНАП В Черкаській області ОСОБА_4 від 20.02.2026 року відмовлено у визнанні потерпілим ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000903 від 28.08.2025; у клопотанні заявника ОСОБА_3 № Б-1463 від 17.02.2026 щодо проведення процесуальних дій відмовлено.

Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Вимоги до постанови слідчого передбачені ст.110 КПК України.

За змістом п.2 ч.5 ст. 110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

За положеннями ч.ч. 1, 2 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

На підставі ч. 3 ст.55 КПК України потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Згідно з положеннями ст.55 КПК України для визнання фізичної особи потерпілою у кримінальному провадженні необхідно дві умови: 1) отримання особою в результаті кримінального правопорушення моральної, фізичної або майнової шкоди; 2) після початку кримінального провадження подання особою заяви про залучення її до провадження як потерпілої.

При цьому, частиною 5 ст. 55 КПК України передбачено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

При цьому відповідні підстави згідно із зазначеною нормою мають бути належним чином мотивовані.

З аналізу вищевказаних норм КПК України слідує, що чинне кримінально-процесуальне законодавство передбачає можливість відмови у визнанні особи потерпілим. Разом з тим, умовою для цього є наявність очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної в ч. 1 ст. 55 КПК України.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що дізнавач, постановляючи оскаржувану постанову, повинен був надати аналіз та вказати мотиви прийняття оскаржуваної постанови, виходячи з дослідження всіх наявних в матеріалах кримінального провадження даних щодо можливого спричинення ОСОБА_3 шкоди. Як зазначається скаржником, питання завдання шкоди не з`ясовувались.

Як вбачається з тексту постанови від 20.02.2026 року, дізнавач в оскаржуваній постанові обмежився лише констатацією, що заявником не надано жодних доказів щодо заподіяння йому шкоди. Однак дізнавач в оскаржуваній постанові не зазначив, які саме слідчі та інші процесуальні дії вчинені з метою саме перевірки факту спричинення ОСОБА_3 такої шкоди, та чи встановлював він факт заподіяння такої шкоди. Таким чином, постанова дізнавача є передчасною, оскільки висновок про відсутність майнової шкоди не ґрунтується на вимогах кримінального процесуального закону та належній оцінці зібраних у провадженні доказів, зокрема не враховано положення ст. 91, 92, 94 КПК України щодо обов`язку сторони обвинувачення доводити обставини, які мають значення для кримінального провадження, та необхідності надання цим доказам належної правової оцінки. Крім того, при прийняття постанови не враховано положення ст. 2 КПК України про завдання кримінального провадження та ст. 9 КПК України щодо обов`язку органів досудового розслідування діяти на підставі та с межах закону.

Таким чином, оскаржувана постанова не відповідає вимогам ст. 110 КПК України, оскільки не містить належних мотивів прийнятого рішення, не відповідає вимогам процесуального закону, тому підлягає до скасування.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову в задоволенні скарги.

Таким чином, скарга ОСОБА_3 на постанову дізнавача про відмову у визнанні потерпілим підлягає до задоволення, з урахуванням встановлених слідчою суддею обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 22, 26, 55,110, 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 20.02.2026 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року - задовольнити.

Постанову дізнавача Сектору дізнання Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 20.02.2026 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року - скасувати.

Зобов`язати уповноважену особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області у кримінальному провадженні № 0000903 від 28.08.2025 року розглянути клопотання ОСОБА_3 від 17 лютого 2026 року щодо проведення допиту в якості потерпілого, і прийняти процесуальне рішення у строки та відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства України, про що повідомити скаржника.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 09.03.2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1