Справа №:755/2831/26
Провадження №: 1-кс/755/835/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" лютого 2026 р. місто Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 у кримінальному проваджені внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000475 від 24 лютого 2026 року про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України,-

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000475 від 24 лютого 2026 року, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.

Клопотання обгрунтоване тим, що органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 разом із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 24 лютого 2026 року, приблизно о 00 год. 30 хв. перебували у громадському місці, а саме у приміщенні автозаправочної станції «WOG», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Шухевича, 16.

В цей час, через відмову у продажі алкогольних напоїв під час дії комендантської години, у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виник словесний конфлікт із операторами автозаправочної станції, під час якого у ОСОБА_7 та ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, внаслідок чого останні почали висловлюватися на адресу працівників АЗС грубою нецензурною лайкою.

З метою припинення протиправної поведінки ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , оператор АЗС «WOG» натиснув тривожну кнопку для виклику охоронної фірми ТОВ «Венбест», на спрацювання якої прибув наряд «ГМР-703» у складі водія-охоронця ОСОБА_8 та охоронця ОСОБА_9 , які запропонували ОСОБА_7 та ОСОБА_5 залишити територію автозаправочної станції.

В подальшому, на цьому підґрунті ОСОБА_7 та ОСОБА_5 продовжили виконувати свій злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, у зневажливому ставленні до прав, свобод та законних інтересів громадян. Безпричинно, діючи з особливою зухвалістю, яка проявлялася у самоутвердженні за рахунок приниження інших людей, незважаючи на перебування в громадському місці, під час дії комендантської години, прагнучи показати свою зневагу до встановлених правил і норм поведінки, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 у грубій та нецензурній формі відмовились виконати вимогу працівників охорони припинити свої хуліганські дії, та почали застосовувати фізичний вплив щодо працівників охорони, що виразилось у ривках за їх форменний одяг та елементи амуніції.

Після цього, з метою припинення протиправної поведінки, працівники охоронної фірми попередили ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , що до них може бути застосовано фізичну силу та спеціальні засоби, та після чого вони вийшли на вулицю.

Однак, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел на вчинення грубого порушення громадського порядку, вийшовши на вулицю, бажаючи самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству та державі, в ході вчинення хуліганських дій почали чинити фізичний опір представникам охорони, які припиняють хуліганські дії та фактично виконують обов`язки з охорони громадського порядку, при цьому ОСОБА_7 та ОСОБА_5 висловлювали нецензурну лайку та неодноразові погрози фізичною розправою, продовжували застосовувати фізичний вплив до працівників охорони, вчиняючи ривки за їх форменний одяг та елементи амуніції, а також демонстративно плювали в бік останніх, після чого, нанесли тілесні ушкодження охоронцю-водію ОСОБА_8 , що виразились у множинних забоях м`яких тканин голови та обличчя. Тим самим, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вчинили активну протидію громадянам, які припиняли хуліганські дії, з метою позбавити даних осіб можливості виконати свій обов`язок з охорони громадського порядку.

Після цього, протиправні дії ОСОБА_7 та ОСОБА_5 були припинені та останні були затримані працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України, а саме у вчиненні грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, вчиненого групою осіб, пов`язаного з опором громадянам, які припиняли хуліганські дії.

24 лютого 2026 року ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчинення злочину на підставі статті 208 КПК України.

24 лютого 2026 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому та просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке за ступенем тяжкості відноситься до нетяжкого злочину, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років; перебуваючи на свободі будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачено санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може здійснювати вплив на потерпілого та свідків з метою схиляння їх до дачі неправдивих показань; може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність.

Крім того, прокурор посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину і саме запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 на даний час забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених статтею 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини. Крім того, зазначив, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначила, що наведені прокурором ризики передбаченні статтею 177 КПК України є необґрунтованими. Крім того, просила суд врахувати, що ОСОБА_5 має молодий вік, проживає з матір`ю, має місце реєстрації та проживання в місті Києві, раніше не судимий. А тому просила суд застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання, долучені до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя доходить наступного.

Судом встановлено, що 24 лютого 2026 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України (кримінальне провадження №0000475).

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки захисника та підозрюваного щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді цілодоборового домашнього арешту, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги передбачені частиною третьою статті 184 КПК України.

24 лютого 2026 року ОСОБА_5 було затримано за підозрою у вчинення злочину на підставі статті 208 КПК України.

24 лютого 2026 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги статті 177 КПК України.

Згідно частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим кримінальним правопорушенням, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання вимог статті 2 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 296 КК України, наявними у справі доказами, а саме даними, що містяться: у протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення або іншу подію від 24 лютого 2026 року; у рапорті складеному уповноваженою на те особою від 24 лютого 2026 року; у протоколі огляду місця події від 24 лютого 2026 року; у протоколі допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24 лютого 2026 року; у довідці «Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги» від 24 лютого 2026 року, з якої вбачається, що ОСОБА_8 діагнозовано множинні забої м`яких тканин голови та обличчя; у протоколах допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 24 лютого 2026 року; у роздруківці приладу «Драгер», відповідно до якої результат огляду на стан сп`яніння ОСОБА_5 , становить 0,62%; у протоколах затримання підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_5 від 24 лютого 2026 року; у протоколах допиту підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_5 від 24 лютого 2026 року, іншими доказами в їх сукупності.

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є домашній арешт.

Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, відповідно до вимог статті 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним, вік, майновий стан підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, те що ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання та реєстрації.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а саме:ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення злочину, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності та подальшого засудження; може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, а саме не з`являтися на виклики слідчого чи прокурора, що в свою чергу може вплинути на строки досудового розслідування.

Разом з тим, при вирішенні питання про обрання виду запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, суд враховує також дані про особу ОСОБА_5 , який ранішене судимий, має молодий вік, має постійне місце реєстрації та проживання у місті Києві, а тому вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним, покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки цілодобовий домашній арешт позбавить підозрюваного гарантованого Конституцією України права на працю та забезпечення права на існування.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з положеннями частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 відповідні обов`язки.

Відповідно до вимог статті 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного та, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, в межах строку досудового розслідування, тобто до 24 квітня 2026 року (включно) з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 21 години по 06 годину наступного дня, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в регіоні проживання підозрюваного.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; крім того, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за статтею 382 КК України.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Звільнити з-під варти ОСОБА_5 - в залі суду.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 15 годин 30 хвилин 27 лютого 2025 року.

Слідчий суддя

Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_1