Справа № 645/5191/25
Провадження № 1-р/645/8/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 р. м. Харків

Немишлянський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м.Харкові заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 04.08.2025 року,-

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_4 звернувся до Немишлянського районного суду міста Харкова із заявою про роз`яснення ухвали слідчого суді від 04.08.2025 року, якою постановлено відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №2 ХРУП №2 в Харківській області у межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000512.

У заяві про роз`яснення судового рішення зазначено те, що « Була надія що є ще судді котрим Закон це не пусте слово, права й свободи людини як того визначає Конституція України їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, як я гірко помилявся. Про ст. 129 Конституції України взагалі мовчу про засади. Давайте разом пройдемось у відповідності до ст. 370 КПК України. Стаття 370. Законність, обґрунтованість і вмотивованість судового рішення, де 1. Судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. 2. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. 3. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. 4. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. На мою думку, вищевикладене рішення суду свідчить про численне порушення органами судової влади принципу правової визначеності, який є невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права. Так, Конституційний Суд України у Рішенні від 29.06.2010 року у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) абзацу восьмого пункту 5 частини першої статті 11 Закону України «Про міліцію» КСУ зазначив, що «одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями» (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини). У Рішенні від 22.09.2005 року N5-pn/2005 у справі про постійне користування земельними ділянками КСУ вказав, що із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини). У пункті 23 Рішення по справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року (Заява №23436/03) зазначається, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту (див. рішення у справі Perez de Rada Cavanilles v. Spain від 28 жовтня 1998 року, Reports 1998-VIII, p. 3255, §45). Суд підкреслює, що оскільки питання ' стосується принципу юридичної визначеності, це піднімає не лише проблему трактування правових норм у звичайному сенсі, а також і проблему недоцільного формулювання процесуальних вимог, яке може перешкоджати розгляду позову щодо суті, тим самим спричиняючи порушення права на ефективний судовий захист (див., mutatis mutandis, рішення у справі Miragall Escolano and Others v. Spain, заява № 38366/97, § 37, ECHR 2001-1; та у справі «Звольський та Звольська проти Чеської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic), заява № 46129/99, § 51, ECHR 2002-IX). У пункті 179 Рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (Oleksandr Volkov v.Ukraine від 9 січня 2013 року, заява № 21722/11), ЄСПЛ нагадує, що наявність конкретної і послідовної практики тлумачення відповідного положення закону була фактором, який призвів до висновку щодо передбачуваності зазначеного положення (див. зазначене вище рішення у справі «Гудвін проти Сполученого Королівства», 63 п. 33). Хоча цей висновок був зроблений у контексті системи загального права, тлумачення, здійснюване судовими органами, не може недооцінюватися й у системах континентального права при забезпеченні передбачуваності законодавчих положень. Саме ці органи повинні послідовно тлумачити точне значення загальних положень закону та розсіювати будь-які сумніви щодо його тлумачення (див., рішення у справі «Гожелік та Інші проти Польщі», п. 65). У пункті 141 цього ж Рішення Суд зазначає, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Дія-97проти України», заява № 19164/04, п. 47). На підставі викладеного та керуючись ст. 55, 56, 380 КПК України, прошу призначити судове засідання, за обов`язковою моєю участю й роз`яснити рішення суду, бо воно призвело до того що мене судця позбавила права на апеляцію ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування також можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження».

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про час та місце розгляду заяви про роз`яснення судового рішення, причини неявки суду не повідомлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

За результатом розгляду заяви суд доходить таких висновків.

01.08.2025 року до Немишлянського районного суду міста Харкова надійшла скарга ОСОБА_5 в порядку ст. 303 КПК України (№вх. 18385). Скарга була обґрунтована тим, що у провадженні ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000512. 25.07.2025 року ОСОБА_3 звернувся до дізнавача ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП ОСОБА_6 із клопотанням у порядку ст.ст. 55, 220, 221 КПК України про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, проте станом на дату подання скарги відповіді не отримав.

Ухвалою Немишлянського районного суду від 04.08.2025 року постановлено скаргу задовольнити. Зобов`язати дізнавача, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000512 від 16.09.2023, розглянути в порядку ст. 220 КПК України клопотання ОСОБА_3 від 25.07.2025 року про ознайомлення з матеріалами справи, про що повідомити заявника у встановлені законом строки.

Підставою для постановлення судом такого рішення стало, зокрема те, що слідчим суддею встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000512 від 16.09.2023 року. Постановою дізнавача від 11.07.2025 року частково задоволене клопотання потерпілого ОСОБА_3 від 20.06.2025 року про надання можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження № 0000512.25.07.2025 року ОСОБА_3 повторно звернувся до дізнавача з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи. На час розгляду скарги слідчому судді не надано доказів того, що вказана заява була розглянута у встановленому законом порядку, а заявнику надано обґрунтовану відповідь. Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_3 підлягає задоволенню, шляхом зобов`язання дізнавача, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000512 від 16.09.2023, розглянути клопотання ОСОБА_3 від 25.07.2025 року про ознайомлення з матеріалами справи. Також, вивченням матеріалів кримінального провадження № 0000512 встановлено, що у даному кримінальному провадженні постанова про його закриття не виносилася. Окрім того, слідчий суддя роз`яснив, що не має права при ознайомленні потерпілого або іншого учасника кримінального провадження з матеріалами кримінального провадження, зобов`язувати слідчого/дізнавача здійснити такі дії якимось конкретним чином (надати комп`ютерну техніку, прилади для копіювання тощо), оскільки це не входить до компетенції слідчого судді.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

Тому механізм, визначений у ст. 380 КПК України, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, порушує питання про внесення змін або нових даних у судове рішення.

При цьому, роз`яснюючи ухвалу, суд не вправі змінювати її зміст, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених у судовому рішенні. Вимоги, які встановлені кримінальним процесуальним законом, до змісту ухвали суду, містяться у статті 372 КПК України, з урахуванням положень ст. 370 КПК України.

Зі змісту заяви ОСОБА_4 про роз`яснення судового рішення не вбачається, у чому саме ухвала слідчого судді від 04.08.2025 року потребує роз`яснення. Зміст заяви зводиться лише до цитування положень нормативних актів та рішень ЄСПЛ.

При розгляді заяви про роз`яснення судового рішення суд дійшов висновку, що мотивувальна та резолютивна частини ухвали від 04.08.2025 року викладені зрозумілими реченнями і не містять у собі труднощів для розуміння її точного змісту. В ухвалі чітко зазначено, у тому числі, мотиви, з яких виходив суд при її постановленні, і положення закону, яким він керувався.

Враховуючи зазначене, підстави для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення в порядку ст. 380 КПК України за наведеними в ній доводами відсутні, оскільки ухвала від 04.08.2025 року не підлягає роз`ясненню, бо є зрозумілою, не містить будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння або неоднозначне тлумачення при виконанні. Мотиви прийнятого рішення та незгода з судовим рішенням учасника судового провадження не є підставами для його роз`яснення в порядку ст. 380 КПК України.

Керуючись ст.ст. 372, 380 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 04.08.2025 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 діб з дня її постановлення до Харківського апеляційного суду.

Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1