Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/211/26
Провадження № 1-кс/499/30/26
У Х В А Л А

Іменем України

24 лютого 2026 року селище Іванівка

Слідчий суддя Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділення №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Березівської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 19.02.2026 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На адресу суду надійшло вищезазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Realme С71», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; 1МЕІ2: НОМЕР_2 .

23.02.2026 року слідчим суддею Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_5 заявлено самовідвід, який задоволено ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 24.02.2026 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 24.02.2026 року слідчим суддею визначено ОСОБА_1 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 19.02.2026 року близько о 15:30 годині, в селищі Буялик Березівського району Одеської області, поблизу залізничної станції «Буялик», невстановлена особа здійснила крадіжку мобільного телефону, марки «Realme С71», який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

19.02.2026 року відділенням №1 слідчого відділу Березівського РВП ГУНП в Одеській області за даним фактом внесено відомості до ЄРДР під № 0000117 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При проведенні досудового розслідування встановлено, що до вчиненого злочину причетний ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 , який викрав вищезазначений телефон марки «Realme С71».

19.02.2026 року ОСОБА_7 , в приміщенні кабінету поліцейської станції, що за адресою: вул. Центральна, 28-А, селище Буялик Березівського району Одеської області добровільно видав мобільний телефон марки «Realme С71», 1МЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕ1 2: : НОМЕР_2 , про що був складений протокол огляду.

19.02.2026 року мобільний телефон марки «Realme С71», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2: : НОМЕР_2 визнано речовим доказом та долучено до кримінального провадження.

Вилучена річ відповідає критерію зазначеному у п. З ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме, є предметом кримінального правопорушення.

Учасники в судове засідання не з`явились, представник органу досудового розслідування надав заяву про розгляд справи без їх участі.

Неприбуття в судове засідання учасників не перешкоджає розгляду клопотання (ст.172 КПК України).

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та надані докази, суд приходить до висновку про необхідність задоволення такого.

Як убачається з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Метою арешту майна є, зокрема, забезпечення кримінального провадження.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, тощо.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням №1 слідчого відділу Березівського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000117 від 19.02.2026 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Відповідно до протоколу огляду від 19.02.2026 року ОСОБА_7 в приміщенні кабінету поліції, що за адресою: вул. Центральна, 28-А, селище Буялик Березівського району Одеської області, добровільно видав мобільний телефон марки «Realme С71», 1МЕІ 1: НОМЕР_1 ; ІМЕ1 2: : НОМЕР_2

Постановою слідчого відділення №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області від 19.02.2026 року вищенаведені речі визнано доказами у кримінальному провадженні № 0000117.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема,: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на вищезазначені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку накладення арешту на зазначене у клопотанні майно обумовлене необхідністю встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, вилучені під час огляду речі є тимчасово вилученим майном, щодо якого є достатні підстави вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, дане майно має доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки наявна обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення. Враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

При цьому, враховується розумність та співрозмірність обмеження права володіння завданням даного кримінального провадження. Також слідчий суддя вважає, що арешт майна не призведе до негативних наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 107, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого відділення №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Березівської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 19.02.2026 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Realme С71», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 ; 1МЕІ2: : НОМЕР_2 .

Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СуддяОСОБА_8