Провадження № 1-кс/643/3994/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власників майна ОСОБА_3 та ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000065 від 10.01.2024 за ч.1 ст.114-1, ч. 5 ст. 191 КК України, -

УСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 , діючи в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000065 від 10.01.2024 за ч.1 ст.114-1, ч. 5 ст. 191 КК України в обґрунтування якого зазначив, що в межах цього кримінального провадження 13.11.2025 за адресою проживання сім`ї ОСОБА_6 : АДРЕСА_1 проведено обшук, під час якого вилучено наступне майно: мобільний телефон Iphone 15 ProMax, срібного кольору в чохлі чорного кольору, ноутбук чорного кольору «Asus» моделі «G731GT-H7114», s/n: L1NRCV02T46004D (належні ОСОБА_3 ) та мобільний телефон марки Samsung червоного кольору, в чохлі чорного кольору, модель SM-A750FNІDS, ноутбук марки «Asus», темно-синього кольору, моделі «Vivobook Pro 16 K6602VU-OLED006W», s/n: S3N0LPPLR017114, із зарядним пристроєм (належні ОСОБА_4 )

Посилаючись на те, що належні ОСОБА_3 мобільний телефон придбаний, а ноутбук наданий у користування пізніше, ніж стались події, які є предметом досудового розслідування, а належні ОСОБА_4 телефон і ноутбук використовувались виключно останньою та не мають жодного відношення до кримінального провадження, підстав для вилучення та подальшого арешту зазначеного майна не було.

Доступ до зазначених речей був наданий під час обшуку добровільно, що давало органу досудового розслідування можливість їх дослідження, проте вони все ж були вилучені та, не дивлячись на відсутність відповідності критеріям речових доказів, арештовані.

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_3 і ОСОБА_4 не мають відношення до кримінального провадження, проте обмеження їх права власності є надто тривалим, подальший арешт майна є безпідставним, заявник просить скасувати арешт переліченого у клопотанні майна.

В суді ОСОБА_5 підтримав доводи та наполіг на задоволенні клопотання.

Від слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області ОСОБА_7 надійшла заява, в якій останній просить розглянути клопотання у свою відсутність, проти задоволення клопотання заперечує посилаючись на те, що досудове розслідування триває, на причетність до вчинення кримінального правопорушення перевіряється велика кількість осіб, зібрана інформація має великі обсяги та потребує аналізу й правової оцінки.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з погляду на таке: згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ухвали слідчого судді про арешт майна від 27.11.2026 вбачається, що арешт на вилучене майно накладений цілком обґрунтовано і у подальшому застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження потреба на відпала.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, строк, який минув після арешту вилученого майна, не можна вважати занадто тривалим, а перебування арештованого майна у володінні органу досудового розслідування недоцільним чи необґрунтованим.

Потреби досудового розслідування вимагають подальшого арешту майна у тому числі шляхом позбавлення власників права користування арештованим майно, отже у задоволенні клопотання слід відмовити.

Разом з тим з погляду на те, що органом досудового розслідування не надано належного обґрунтування утримання вилученого майна до тепер (призначення та проведення експертних досліджень, проведення аналітичного аналізу інформації, що міститься на вилучених носіях та огляд останніх, тощо) слідчий суддя, з погляду на положення ст. 114 КПК України щодо встановлення процесуальних строків, вважає необхідним встановити стороні обвинувачення строк, який на думку слідчого судді є достатнім для дослідження вилученого майна.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Відмовити у скасуванні арешту майна у кримінальному провадженні № 0000065 від 10.01.2024 за ч.1 ст.114-1, ч. 5 ст. 191 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 27.11.2025 (Справа № 643/20317/25, провадження № 1-кс/643/6537/25).

Надати органу, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000065 від 10.01.2024 за ч.1 ст.114-1, ч. 5 ст. 191 КК України, строк у 3 місяці з моменту постановлення цієї ухвали для проведення необхідних досліджень вилученого майна.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 26.05.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1