УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2026 року

м. Київ

справа № 309/3795/25

провадження № 51 - 286впс26

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3

ст. 332 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року стосовно ОСОБА_6 до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду по суті.

Подання мотивовано тим, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо визначити суддю-доповідача, а також утворити склад суду для перегляду вироку суду першої інстанції.

Учасники судового провадження повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4

ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого (ч. 3 ст. 34 КПК).

Частиною 1 статті 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Як убачається з подання та матеріалів кримінального провадження, Хустський районний суд Закарпатської області вироком від 09 грудня

2025 року засудив ОСОБА_6 за вчинення злочину, передбаченого ч. 3

ст. 332 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій в органах державної влади та місцевого самоврядування, на строк 3 роки та з конфіскацією майна.

Вказаний вирок захисник ОСОБА_5 оскаржила в апеляційному порядку.

15 січня 2026 року до Закарпатського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_6 . Проте автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся через неможливість утворення складу суду.

Так, на цей час у Закарпатському апеляційному суді працює сім суддів, з них троє - в судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ці судді вже брали участь під час досудового розслідування (ухвала Закарпатського апеляційного суду від 07 жовтня 2025 року), тому відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 .

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, в яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу ІІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 20 червня

2025 року: «У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень із числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень із числа суддів основного складу та резервного (запасного) судді автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

Наразі в Закарпатському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги захисника у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

За таких обставин та з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає за необхідне подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

поданняголови Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Хустського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2025 року стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, направити до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3