У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши скаргу представника Громадської організації «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення

У С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга представника Громадської організації «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» ОСОБА_2 , подана з посиланням в порядку ст.303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення.

З тексту скарги, яка сформована в системі «Електронний суд» 14.09.2025, вбачається, що 12.09.2025 Головою ГО «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» () ОСОБА_3 на офіційну електронну адресу Державного бюро розслідувань було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення головою та членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, якими порушено вимоги Закону України «Про запобігання корупції». Проте, оскількивідомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, заявник просить зобов`язати уповноважену особу внести відомості до ЄРДР за заявою від 12.09.2025.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку про необхідність її повернення виходячи з наступного.

Положеннями п.1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Так, із доданої до скарги копії заяви про вчинення злочину від 12.09.2025 вбачається, що вона була подана Головою ГО «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» ОСОБА_3 .

Так, зі змісту доданої до скарги Довіреності від 28.08.2025 вбачається, що «Громадська організація «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» в особі Голови ОСОБА_3 , уповноважує члена ГО «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко» ОСОБА_2 , представляти інтереси Громадської організації, вчиняти всі необхідні дії з інтересах Громадсько організації, бути представником, у тому числі, в місцевих судах … з розгляду кримінальних справ, кримінальних проваджень усіма процесуальними правами та обов`язками, які надано законом учаснику кримінального провадження …».

Відповідно до системного аналізу положень Кримінального процесуального кодексу України (ст.7, ст.10, ч.6 ст.9, ст.58, ч.1 ст.60 КПК України) представником скаржника у кримінальному процесі має право бути керівник юридичної особи, яка безпосередньо звернулася з заявою про вчинення кримінального правопорушення, повноваження якої підтверджені законом або установчими документами, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Таким чином, за відсутності зазначених документів, вважаю, що скарга подана особою, яка не має повноважень її подавати, а відповідно підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про вчинення кримінального правопорушення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання скаржником копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1