провадження № 1-кс/294/633/25
справа № 294/1336/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000048 від 07.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 ..

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 07.08.2025 близько 14 години 50 хвилин на зупинці громадського транспорту в с. Дриглів Житомирського району Житомирської області, працівниками поліції виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберігав при собі сирі верхівкові частини рослин, зовні схожі на частини рослин коноплі.

07.08.2025 по даному факту внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

07.08.2025 проведено огляд місця події за адресою: зупинка громадського транспорту в с. Дриглів Житомирського району Житомирської області, під час якого у гр. ОСОБА_5 виявлено і вилучено сирі верхівкові частини рослин, зовні схожі на частини рослин коноплі, які упаковано в паперовий конверт згідно правил вилучення речових доказів.

Орган досудового розслідування вважає, що виявлені та вилучені у ОСОБА_5 сирі верхівкові частини рослин, зовні схожі на частини рослин коноплі, являються наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабісом.

На момент вилучення вказаних сирі верхівкових частин рослин, зовні схожих на частини рослин коноплі, вони перебували у фактичному володінні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , моб.тел. НОМЕР_1 .

Зважаючи на вищевикладене та матеріали кримінального провадження у їх сукупності, на даний час у органу досудового розслідування наявні достатні підстави та розумні підозри вважати, що вищевказане виявлене і вилучене майно, являється речовим доказом вчиненого кримінального правопорушення та становить вагоме значення для досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.

Вищевказане майно вилучене в ході огляду постановою слідчого від 07.08.2025 визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що постановою слідчого від 07.08.2025 вказане майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Дізнавач ОСОБА_3 до суду не з`явився, подав заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, суд приходить до висновку про наявність достатніх законних підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке є об`єктом кримінально протиправних дій, з метою забезпечення збереження його як речового доказу, зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано чи знищено, доходжу висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме сирі верхівкові частини рослини, зовні схожі на частини рослин коноплі вилучені 07.08.2025 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 при проведенні огляду місця події за адресою: зупинка громадського транспорту в с. Дриглів Житомирського району Житомирської області.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру збереження речових доказів ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6