Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/1/26 Головуючий у суді І-ї інстанції >
Справа № 405/6753/25 Доповідач в колегії апеляційного суду
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2026 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянула у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 05.11.2025 року,

ВСТАНОВИЛА:

До Подільського районного суду м. Кропивницького від ОСОБА_5 надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 16.10.2025.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 05.11.2025 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 16.10.2025.

Рішення суду мотивовано тим, що заява ОСОБА_5 від 27.09.2025, яка за обставина фактично є повторенням заяви від 16.10.2025, встановлена Кропивницьким апеляційним судом такою, що підлягає внесенню до ЄРДР. Обставини, які викладені в цій заяві про злочин будуть встановлюватись під час досудового розслідування.

ОСОБА_6 звертаючись з новою заявою від 16.10.2025 про вчинення злочину, дублює такі ж обставини, які за її заявою від 27.09.2025 вже внесені до ЄРДР, досудове розслідування у якому триває, кінцевого рішення у якому не прийнято.

Наведене змушує слідчого судді встановити те, що ОСОБА_5 звертаючись з новою заявою про вчинення злочину, за тих же обставин, по яким досудове розслідування розпочато, використовує інструменти судового захисту прав учасників кримінального провадження для того, щоб ініціювати чергове кримінальне провадження за такими або ж схожими фактами, що має ознаки зловживання процесуальними правами.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, ОСОБА_5 просила скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу та зобов`язати службову особу ДВБ ГУНП в Кіровоградській області уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення ДВБ ГУНП в Кіровоградській області внести відомості в ЄРДР згідно поданої заявником заяви від 16.10.2025.

Зазначає, що слідчий суддя не взяв до уваги заяву про вчинення кримінального правопорушення, де описано подію злочину, фігурантів злочину, на даний час ухвала судів не виконана. Вказує, що обставини справи досліджені не були.

В судове засідання Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_5 не з`явилася, про час та місце розгляду апеляційної скарги була повідомлена належним чином, клопотань про перенесення справи до суду не надсилала.

Згідно із ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Приймаючи до уваги скорочені строки розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, з метою дотриманням розумних строків розгляду справи, колегія суддів, керуючись приписами ч. 4 ст. 405 та ч. 4 ст. 107 КПК України, вважає за можливе апеляційний розгляд проводити без участі учасників процесу та фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювати.

Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали судового провадження в межах поданої апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

За приписами ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, яка є нормою прямої дії, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість судового рішення відхиляються з таких підстав.

Згідно вимог ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Ці вимоги кримінального процесуального закону при розгляді скарги слідчим суддею дотримано.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі Глави 26 КПК України можуть бути тільки рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування.

Предметом оскарження може бути бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст.169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Також може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки.

Що стосується рішень прокурора, які приймаються у формі постанови, то предметом оскарження можуть бути рішення: про зупинення досудового розслідування, про закриття кримінального провадження, про відмову у визнанні потерпілим, рішення при застосуванні заходів безпеки, про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 КПК України, про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування, відмова в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених п.91 ч.1 ст.284 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого судового засідання у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Матеріалами скарги ОСОБА_5 встановлено наступне.

На виконання ухвали Кропивницького апеляційного суду від 21.10.2025 внесено 28.10.2025 відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000208 за ч. 1 ст. 367 КК України.

Постановою прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_7 від 29.10.2025 відмовлено у визнанні ОСОБА_5 потерпілою, зі змісту постанови вказано, що у кримінальному провадженні №0000116 є ухвала слідчого судді, яка не виконана дізнавачем.

Слідчим суддею оглянута в судовому засіданні заява ОСОБА_5 від 27.09.2025, на підставі якої розпочато кримінальне провадження №0000208, у цій заяві ОСОБА_5 просить внести відомості про кримінальне правопорушення відносно дізнавача ОСОБА_8 та прокурорів у кримінальному провадженні №0000116 з приводу неналежного досудового розслідування, не виконання ухвал слідчих суддів за ст. ст. 367, 396, 364, 365 КК України.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що заява ОСОБА_5 від 27.09.2025, яка фактично є повторенням заяви від 16.10.2025, встановлена Кропивницьким апеляційним судом такою, що підлягає внесенню до ЄРДР. Обставини, які викладені в цій заяві про злочин будуть встановлюватись під час досудового розслідування.

ОСОБА_6 звертаючись з новою заявою від 16.10.2025 про вчинення злочину, дублює такі ж обставини, які за її заявою від 27.09.2025 вже внесені до ЄРДР, досудове розслідування у якому триває, кінцевого рішення у якому не прийнято.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що ОСОБА_5 звертаючись з новою заявою про вчинення злочину, за тих же обставин, по яким досудове розслідування розпочато, використовує інструменти судового захисту прав учасників кримінального провадження для того, щоб ініціювати чергове кримінальне провадження за такими або ж схожими фактами, що має ознаки зловживання процесуальними правами.

Зазначено, що цього ж дня слідчим суддею розглянуто скаргу ОСОБА_5 по справі №405/6753/25, в ході розгляду якої встановлено, що з двома ідентичними заявами вона звернулась як до ДВБ ГУНП в Кіровоградській області так і до ГУНП в Кіровоградській області. У задоволенні цієї скарги було відмовлено, тобто, вказана заява оцінена слідчим суддею на предмет достатності для внесення її до ЄРДР, тобто контроль слідчим суддею за дотриманням прав учасників кримінального провадження за ідентичною заявою уже здійснено.

За нормами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Внесення відомостей до ЄРДР, врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5ст.214 КПК України.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею вірно встановлено, що кваліфікація дій, що описується у заяві ОСОБА_5 , а також контроль за правильністю їх кваліфікації, визначення підслідності, не охоплюються повноваженнями суду, оскільки є дискрецією слідчого чи прокурора.

Ані заявник, ані потерпілий, ані слідчий суддя не уповноважені спрямовувати хід досудового розслідування, зокрема, шляхом нав`язування слідчому, прокурору саме тієї кваліфікації кримінального правопорушення, яка є бажаною для них, чи яку вони вважають правильною.

Правова кваліфікація може змінюватися в процесі здійснення досудового розслідування та встановлення відповідних фактичних обставин, які можуть свідчити про вчинення інших злочинів; під час вирішення питання про визнання бездіяльності слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя не наділений повноваженнями на визначення кваліфікації злочину, яка є обов`язковою для реєстратора ЄРДР; здійснення судового контролю з боку слідчого судді за порядком виконання судового рішення та за діями слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Виправлення будь-яких допущених помилок на цьому етапі можливе прокурором (в тому числі вищого рівня) в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Чинним КПК України унормовано механізм, тобто можливість та право сторін та учасників кримінального провадження на оскарження рішень, дій або бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора шляхом подання відповідної скарги до слідчого судді, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Колегія суддів зауважує, що підставами вважати заяву чи повідомлення про кримінальне правопорушення такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Системний аналіз норм Кримінального процесуального кодексу України свідчить про те, що закон передбачає можливість попереднього вивчення та аналізу слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності в ній даних, які можуть об`єктивно свідчити про кримінальне правопорушення.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, які викладені в оскаржуваній ухвалі та вважає його законним та обґрунтованим.

Будь-яких інших доводів, які б могли бути підставою для скасування оскаржуваного рішення, в апеляційній скарзі не наведено та не надано під час апеляційного розгляду кримінального провадження.

Істотних порушень кримінального процесуального закону які б могли стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 05.11.2025 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 16.10.2025 без зміни.

Ухвала є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ( підписи )

Згідно з оригіналом:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2