Номер провадження: 11-сс/813/217/26
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя - ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 ,

захисника адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 19.12.2025 року відносно:

ОСОБА_7 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Новоселівка Роздільнянського району Одеської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянку України, з вищою освітою, неодруженої, неповнолітних дітей не має, являється головою постійної комісії з питань земельних відносин, будівництва та адміністративно - територіального устрою Роздільнянської міської ради Одеської області депутатку Роздільнянської міської ради Одеської області, обіймаючу посаду лікаря педіатра-неонатолога Комунального некомерційного підприємства «Одеська обласна дитяча клінічна лікарня», раніше не судиму,

підозрюваної у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001019 від 16.09.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368 КК України, -

установив

Зміст оскарженого судового рішення

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 19.12.2025 року частково задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області та відносно підозрюваної ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 130 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 393 640 (триста дев`яносто три тисячі шістсот сорок) гривень.

Вимоги, наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою слідчого судді, прокурор Одеської обласної прокуратури ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржену ухвалу та постановити нову, якою обрати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 693 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2100000 (два мільйона сто тисяч) гривень.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що:

- попри підтвердження судом існування зазначених ризиків, розмір застави визначено у розмірі 393 640 гривень, який очевидно не кореспондує ступеню встановлених ризиків та тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.

-підозрювана ОСОБА_7 відповідно до поданої річної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік, яка наявна у відкритому доступі на сайті НАЗК, має у власності: житловий будинок площею 190,2 кв.м. вартістю 1 380 861 гривень; земельна ділянка, загальною площею 0.7367 га вартістю 45 000 гривень; склад №1 загальною площею 756.7 кв.м; квартира загальною площею 59.2 кв.м. вартістю 403 152 гривень; житловий будинок загальною площею 62.9 кв.м.; 3 h автомобіль марки «SUZUKI VITARA» вартістю 350 000 гривень; дохід у вигляді пенсії в розмірі 136392 гривень, доходу у вигляді заробітної плати в розмірі 283379 гривень; готівкові кошти у сумі 351 000 грн, 33200 тисяч доларів США та 18500 Євро. Окрім цього, в порядку ст. 208 КПК України, у ОСОБА_7 виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 17 000 гривень, 2 450 доларів США та грошові кошти у сумі 3050 Євро.

Так, наявність вищевказаного майна, на думку прокурора, свідчить про високий рівень матеріального забезпечення підозрюваної, а визначений судом розмір застави є явно незначним для підозрюваної, не створює для неї реального стримуючого ефекту та не може вважатися достатнім для забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

Позиції учасників апеляційного провадження

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_9 , підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Захисник ОСОБА_8 та підозрювана ОСОБА_7 заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши доповідача, пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали провадження, апеляційний суд дійшов до висновків про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Згідно з ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції, переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

З наданих до апеляційного суду матеріалів провадження убачається, що слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001019 від 16.09.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідно до змісту клопотання, ОСОБА_7 підозрюється в одержанні службовою особою неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення такою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь якої дії з використанням наданого їй службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження, дослідженими слідчим суддею та сторонами не оскаржується.

На підставі зазначеного, апеляційний суд вважає, що надані слідчим та прокурором докази, які долучені до клопотання, доводять на даній стадії досудового розслідування обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, про що вірно зазначено в оскаржуваній ухвалі, а тому апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді в цій частині.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_7 є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбаченні ч.1 ст. 177 КПК України, які були встановленні слідчим суддею.

В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя дійшов висновку про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів в межах даного провадження.

Проте, попри встановлення судом існування вищезазначених ризиків слідчим суддею визначено розмір застави у розмірі 130 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 393 640 гривень.

Позиція прокурора полягає у тому, що застава має бути визначена на рівні у 693 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 100 000 гривень. Зазначене на його думку, обґрунтовується майновим станом підозрюваної, а також тяжкістю інкримінованого правопорушення.

Позиція сторони захисту полягає у зворотному. Захисник вважає, що сума застави, навіть визначена слідчим суддею, не говорячи вже про ту, яку просить прокурор, є непомірною для ОСОБА_7 . Також просить врахувати дані про особу підозрюваної.

Проаналізувавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про необґрунтованість визначеного слідчим суддею розміру застави як запобіжного заходу з урахуванням встановлених ризиків.

На переконання колегії суддів, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваної, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Колегія суддів вважає, що розмір застави повинен відповідати тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого на даному етапі досудового розслідування підозрюється ОСОБА_7 , розмір завданої шкоди,та тим ступенем довіри щодо належної процесуальної поведінки підозрюваної.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає за необхідне визначити розмір застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Разом з тим, вважаючи наявним виключного випадку, зокрема обґрунтованої на даній стадії досудового розслідування підозри у вчиненні особливо тяжких злочинів, які вчинено в умовах воєнного стану та призвели до розтрати державних коштів шляхом придбання неякісного товару за підвищеною вартістю викликають підвищений суспільний резонанс в умовах воєнного стану, для визначення розміру застави в даній справі, колегія суддів приходить до висновку, що у разі призначення застави як альтернативного запобіжного заходу у межах визначених п.3 ч.5 ст.182 КПК, така застава з великою вірогідністю може виявитися не здатною забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків у кримінальному провадженні, що дає законні підстави для визначення застави у більшому розмірі, ніж передбаченого зазначеною нормою процесуального закону.

Позиція ЄСПЛ стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у виді застави та призначення її розміру цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010 року, в якому Суд зазначає, що розмір застави має оцінюватись в першу чергу «з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі».

Так, підозрювана ОСОБА_7 відповідно до поданої річної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2024 рік, яка наявна у відкритому доступі на сайті НАЗК, має у власності: житловий будинок площею 190,2 кв.м. вартістю 1 380 861 гривень; земельна ділянка, загальною площею О. 7367 га вартістю 45 ООО гривень; склад №1 загальною площею 756.7 кв.м; квартира загальною площею 59.2 кв.м. вартістю 403 152 гривень; житловий будинок загальною площею 62.9 кв.м.; автомобіль марки «SUZUKI VITARA» вартістю 350 000 гривень; дохід у вигляді пенсії в розмірі 136392 гривень, доходу у вигляді заробітної плати в розмірі 283379 гривень; готівкові кошти у сумі 351 000 грн, 33200 тисяч доларів США та 18500 Євро.

Окрім цього, в порядку ст. 208 КПК України, у ОСОБА_7 виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 17 000 гривень, 2 450 доларів США та грошові кошти у сумі 3050 Євро.

З огляду на вищезазначені обставини в їх сукупності, колегія суддів вважає за необхідне визначити ОСОБА_7 заставу в розмірі 630 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На переконання апеляційного суду, на даному етапі кримінального провадження такий розмір застави є обґрунтованим, а перспектива його втрати може мати суттєвий негативний вплив на матеріальне становище ОСОБА_7 , тому зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, а також застерегти її від невиконання покладених на нею обов`язків.

Зазначена позиція апеляційного суду узгоджується з висновками викладеними в другому реченні п. 31 рішення ЄСПЛ «Істоміна проти України» від 13.01.2022, відповідно до якого: хоча національне законодавство дозволяло суду у «виключних випадках» встановлювати більші розміри застави (див. пункт 19), таке рішення мало передбачати ретельний аналіз обставин справи для обґрунтування її «виключного» характеру, а також необхідності ретельної оцінки всіх відповідних факторів, у тому числі спроможності підозрюваного сплатити визначений розмір застави, та задовільного пояснення, чому застава була визначена у такому надзвичайно великому розмірі. Також в цьому рішенні ЄПСЛ зазначив, що ЄСПЛ зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім - забезпечення явки особи на судове засідання. Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями - серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та ін.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 409 КПК України, суд апеляційної інстанції скасовує судове рішення у разі невідповідності висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

З урахуванням викладеного вище, апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд, -

постановив

Апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 19.12.2025 року відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001019 від 16.09.2025 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368 КК України скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , погодженого прокурором ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до ОСОБА_7 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 630 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб у сумі 2 096 640 (два мільйони дев`яносто шість тисяч шістсот сорок) гривень, яку необхідно внести на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA1086720, код отримувача (ЄДРПОУ) - 42268321, банк отримувача ДКСУ м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, з призначенням платежу: застава за підозрювану ОСОБА_7 , згідно ухвали Одеського апеляційного суду від 22.01.2026 року по справі № 947/45147/25 (судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ).

Роз`яснити підозрюваній, що вона або заставодавець про обов`язок протягом п`яти днів внести заставу на розрахунковий рахунок №UA1086720, код отримувача (ЄДРПОУ) - 42268321, банк отримувача ДКСУ м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, з призначенням платежу: застава за підозрювану ОСОБА_7 , згідно ухвали Одеського апеляційного суду від 22.01.2026 року по справі № 947/45147/25 (судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ).

Покласти на підозрювану ОСОБА_12 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні визначених слідчим; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну до ГУ ДМС в Одеській області.

Визначені обов`язки покладаються на ОСОБА_12 строком до 16 лютого 2026 року включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_12 що підозрювана не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрювана, обвинувачена, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, обвинувачена, будучи належним чином повідомленою не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваною, обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 .

Заставу внесену за підозрювану ОСОБА_7 повернути заставодавцю, відповідно до квитанції № 2.459329619.1 від 22.12.2025 року на суму 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень, та квитанції № ПН296 від 22.12.2025 року на суму 243 640 (двісті сорок три тисячі шістсот сорок) гривень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4