Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/104/2026 Справа № 641/249/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 11.01.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вищевказане клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: зіп-пакет в середині якого знаходиться кристалічна речовина білого кольору, який поміщено сейф-пакету № ICR0039905 з пояснювальним написом та підписами учасників процесу.

В обґрунтування вказаного клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділенням відділу поліції в метрополітені Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 11.01.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000054 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 11.01.2026 о 14:06 на станції "Холодна Гора" КП "Харківський метрополітен" у військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває на посаді стрілець, виявлено та вилучено зіп-пакет з кристалічною речовиною білого кольору, який останній зберігав без мети збуту.

11.01.2026 згідно рапорту поліцейського СПП № 1 ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_6 під час несення служби на станції «Холодна гора» КП «Харківський метрополітен» було виявлено громадянина, якого було запрошено до кімнати поліції для перевірки документів. В ході перевірки документів даним громадянином виявився: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , який перебуває на посаді стрільця. На питання про наявність заборонених в обігу речей та речовин, ОСОБА_5 повідомив, що має наркотичну речовину «солі». Про дану подію було повідомлено ЧЧ ВП в метрополітені та викликано СОГ.

Цього ж дня, у приміщенні кімнати поліції на станції «Холодна Гора» КП «Харківський метрополітен» слідчим СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця події, в ході якого оглянуто та вилучено: - кольору, зіп-пакет всередині якого знаходиться кристалічна речовина білого.

Вищевказані предмети поміщені до сейф-пакету № ICR0039905 з пояснювальним написом та підписами учасників процесу.

11.01.2026 вказані матеріали були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

11.01.2026 слідчим СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 винесено постанову про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме: зіп пакет в середині якого знаходиться кристалічна речовина білого кольору, який поміщено сейф-пакету № ICR0039905 з пояснювальним написом та підписами учасників процесу.

Зазначені у клопотанні предмети були вилучені у військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , факично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , к.т. НОМЕР_2 .

Слідчий вважає що вилучене майно, має доказове значення у кримінальному провадженні, могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини у кримінальному провадженні, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні.

Слідчий до судового засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання про арешт майна підтримала та просила його задовольнити.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .

Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що майно на яке слідчий просить накласти арешт, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку слідчого судді, є достатньо підстав вважати, що вилучене майно, має доказове значення у кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження та проведення експертного дослідження.

Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: зіп-пакет в середині якого знаходиться кристалічна речовина білого кольору, який поміщено сейф-пакету № ICR0039905 з пояснювальним написом та підписами учасників процесу, вилучене у військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , факично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , к.т. НОМЕР_2 під час огляду місця події 11.01.2026 року на станції «Холодна гора» КП «Харківський метрополітен».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя- ОСОБА_1