Справа № 211/3846/22
Провадження № 1-в/211/221/25
У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3

заявника - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

встановив:

до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна. У клопотанні ОСОБА_4 просить скасувати арешт, накладений за рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі 211/2474/22, провадження №1-кс/211637/32, в частині арешту майна в повному обсязі. В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що на виконанні у Довгинцівському відділі державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) перебувало виконавче провадження АСВП № 75422242 про конфіскацію усього майна за виконавчим документом №1-кп/211/156/24, №211/3846/22 від 28.05.2024, виданого Довгинцівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з боржника ОСОБА_5 на користь держави. У ході проведення виконавчих дій державним виконавцем було виявлено зареєстровано майно за боржником, а саме однокімнатну квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яку було описано постановою про опис та арешт майна боржника 18.04.2024. Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна №1532/5 від 23.05.2024, вище зазначене майно було виставлено на реалізацію на сайті ДП «СЕТАМ». Майно було реалізоване шляхом проведення електронних торгів, які відбулися 13.08.2025, в яких переможцем оголошено його, ОСОБА_4 , про що свідчить протокол №644301 від 13.08.2025. Після чого державним виконавцем було складено акт про проведенні електронних торгів від 21.08.2025 та видано йому для подальшої реєстрації майна. При зверненні до нотаріуса заявнику було відмовлено у реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , так як було виявлено арешт, накладений за рішенням Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у справі 211/2474/22, провадження №1-кс/211637/32, номер запису про обтяження 47534485. Після чого ОСОБА_4 звернувся до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про зняття вище зазначеного обтяження, на яку він отримав відповідь, в якій йому було роз`яснено про неможливість зняття арешту майна, оскільки він був накладений за рішенням суду про вжиття заходів для забезпечення позову. Та рекомендовано звернутися до суду.

У судовому засіданні заявник клопотання підтримав та просить його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання.

Заслухавши учасників судового провадження,вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно зі ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених, зокрема, п. 14 ч. 1 ст. 537 цього Кодексу.

Судом встановлено, що вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14.03.2024 у справі 211/3846/22, кримінальне провадження № 0000096 від 11.04.2022, ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, та призначено остаточне покарання на підставі ст. 70 ч. 1, ст. 70 ч. 4 КК України у виді 7 років позбавлення волі з конфіскацією усього належного йому майна. Вирок набрав законної сили 25.05.2024.

Раніше, у рамках кримінального провадження № 0000096 від 11.04.2022, справа № 211/2474/22, слідчим суддею Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ухвалою від 05.08.2022 накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: квартиру АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь-кому розпоряджатись будь-яким чином та використовувати її до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні та/або скасування арешту. Метою накладення арешту на майно ОСОБА_5 є необхідність забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до протоколу електронного аукціону (торгів) № 644301, 13.08.2025 було проведено електронний аукціон з конфіскації майна за рішенням суду, а саме: однокімнатна квартира загальною площею 32,8 кв.м, житловою площею 18,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з актом про проведенні торги від 21.08.2025 переможцем визнано ОСОБА_4 .

Згідно правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 05 червня 2018 року у справі N 910/856/17 (провадження N 12-128гс18), правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу "X" Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Відповідно до п. 30 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, затвердженого Постановою КМУ від 27.09.2017 № 719, право власності на нерухоме майно переходить до переможця електронних торгів з моменту державної реєстрації такого права на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна на електронних торгах, виданого нотаріусом.

Досліджені в судовому засіданні документи встановлюють факт виконання вироку суду в частині конфіскації майна засудженого ОСОБА_5 .

Судом встановлено, що ОСОБА_4 є новим власником нерухомого майна, а саме однокімнатної квартири загальною площею 32,8 кв.м, житловою площею 18,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . Проте він немає можливості повністю реалізувати свої права на придбане нерухоме майно, оскільки у рамках кримінального провадження № 0000096 від 11.04.2022, справа № 211/2474/22, слідчим суддею Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ухвалою від 05.08.2022 було накладено арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , але у подальшому за вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14.03.2024, який набрав законної сили 25.05.2024, у справі 211/3846/22, кримінальне провадження № 0000096 від 11.04.2022, ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, та призначено остаточне покарання на підставі ст. 70 ч. 1, ст. 70 ч. 4 КК України у виді 7 років позбавлення волі з конфіскацією усього належного йому майна. Тобто заявником через електронні торги було придбано нерухоме майно, яке було реалізовано в порядку конфіскації майна засудженого в межах виконання вироку суду.

Враховуючи те, що розгляд кримінального провадження №0000096 від 11.04.2022 року щодо ОСОБА_5 закінчено, вирок набрав законної сили, а зазначений у заяві об`єкт нерухомого майна на законних підставах належить ОСОБА_4 , у подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба та накладений арешт перешкоджає законному володільцю у реалізації своїх прав на придбане нерухоме майно.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини та підстави, з наявністю яких закон пов`язує можливість вирішити питання про скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна. Оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом, і завданням цього кримінального провадження, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 131, 132, 170-174, 371, 372, 392, 395 КПК України, суд

постановив:

клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05.08.2022 у рамках кримінального провадження № 0000096 від 11.04.2022, справа № 211/2474/22, на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: квартиру АДРЕСА_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1