Провадження №: 1-кс/755/3911/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" жовтня 2025 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003273 від 13 жовтня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України,

в с т а н о в и л а:

слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді із зазначеним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що у провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП в м. Києві знаходяться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003273 від 13 жовтня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13 жовтня 2025 року приблизно о 17 годині 50 хвилин у ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння та знаходився за місцем свого проживання в приміщенні квартири АДРЕСА_3 , виник раптовий протиправний умисел, направлений на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху будівлі чи споруди, що забезпечують діяльність органів державної влади.

Реалізуючи вказаний протиправний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючись раптовим умислом на здійснення завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, тобто вчинення дій, які загрожують загибеллю людей чи іншим тяжким наслідкам, шляхом поширення неправдивих відомостей, що створюють обстановку загального страху, ОСОБА_5 за допомогою власного мобільного телефону марки «Nokia» моделі «RM-1187», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , використовуючи абонентський номер НОМЕР_3 , приблизно о 17 годині 55 хвилин здійснив виклик на лінію екстреного зв`язку «112» та під час розмови з оператором здійснив завідомо неправдиве, однак за своїм змістом таке, яке могло бути сприйняте як реальне, усне повідомлення про наявність у нього вибухового пристрою та про намір застосування даного вибухового пристрою з метою підриву будівлі чи споруди, що забезпечує діяльність органу державної влади, а саме Національної поліції України та спричинив психологічний тиск на оператора з метою примушення останньої діяти відповідно до його вимог створюючи потенційно загрозу громадській безпеці.

Одночасно з цим, ОСОБА_5 точно і достовірно знав, що поширена ним інформація є неправдивою і розумів, що такі повідомлення порушують громадську безпеку та дестабілізують нормальний ритм життя населення міста Києва.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: допитом свідка; протоколом затримання за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_5 ; допитом в якості підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколои особистого обшуку ОСОБА_5 ; протоколои огляду мобільного телефону марки; оглядом на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 ; протоколом огляду місця події.

Метою застосування даного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також а також наявність ризиків, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 будучи, обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні; п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій.

Враховуючи викладене, менш суворі запобіжні заходи на даний час будуть не достатніми для забезпечення належної кримінально-процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , та запобігання зазначеним ризикам.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що він, не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти спроби переховуватися від органів слідства, прокуратури та суду і поза межами м. Києва. Крім того, такий запобіжний захід не забезпечить належної поведінки підозрюваного, який вчинив тяжке кримінальне правопорушення.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та прокуратури не було звернень із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені пунктами першим, третім, четвертим частини першої статті 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі. Просила задовольнити, враховуючи те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати. Окрім того, звернула увагу, що кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_5 у стані алкогольного сп`яніння, а відтак просила застосувати до останнього курс лікування від алкогольної залежності.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 не заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього, однак заперечував щодо покладення на ОСОБА_5 обов`язку пройти курс лікування від алкогольної залежності. Також просив зазначити, що його підзахисний має інвалідність ІІІ групи.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, пояснив, що в той день поховав найкращого друга, і тому випив зайвого, після чого почав телефонувати на лінію 102 та говорити нісенітницю. Зазначив, що працює водієм, проживає в квартирі сестри.

За таких обставин, слідча суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 13.10.2025 відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0003273.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписку підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

14 жовтня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - домашнього арешту, слідча суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідча суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування щодо ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановила.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, наявними у справі доказами: допитом свідка; протоколом затримання за підозрою у вчиненні злочину ОСОБА_5 ; допитом в якості підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколом особистого обшуку ОСОБА_5 ; протоколом огляду мобільного телефону марки; оглядом на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 ; протоколом огляду місця події та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

У межах вказаного кримінального провадження прокурор вказав на такі існуючі ризики, як:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 будучи, обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

У справі «Стогмюллер проти Автрії» №1602/62 від 10.11.1969 року Суд зазначає, що існує ціла сукупність обставин при врахуванні ризику переховування обвинуваченого, зокрема, очікуваний важкий вирок або особливий характер затримання обвинуваченого або відсутність міцних зв`язків у країні, що дає підстави вважати, що наслідки та ризики втечі можуть бути визнані менш небезпечними, ніж продовження тюремного ув`язнення.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду та перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує останньому.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 вплинути на свідків, слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій.

До ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідча суддя ставиться критично оскільки дані вказівки є формальними та не підтверджуються жодними матеріалами, долученими до клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, стан здоров`я, міцність його соціальних зв`язків, те, що він офіційно не працює, неодружений, має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, зважаючи на необхідність виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, слідча суддя приходить до висновків, що клопотання слідчої про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту є обґрунтованим.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором. Імперативний перелік альтернативних обов`язків передбачений цією ж статтею.

Щодо обов`язків не відлучатись із населеного пункту, у якому підозрюваний зареєстрований та проживає без дозволу слідчого; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; то вони є помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, у зв`язку з чим не суперечать п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України.

Окрім цього, у клопотанні слідчий просить покласти на підозрюваного обов`язок прибувати за викликом слідчого, прокурора або суду.

Слід відзначити, що обов`язки прибувати за викликом слідчого, прокурора або суду, є складовими самого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд, у разі застосування запобіжного заходу, має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Щодо покладення на ОСОБА_5 обов`язку пройти курс лікування від алкогольної залежності, то слідча суддя зазначає, що в матеріалах провадження відсутні будь-які докази, які б підтверджували наявність у особи алкогольної залежності чи потребу у відповідному лікуванні. Існування даної залежності є лише припущенням, яке не ґрунтується на об`єктивних даних, не підтверджене результатами медичного обстеження або висновком спеціаліста.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що клопотання органу досудового розслідування про обрання запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту до підозрюваного підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 131, 132, 176-179, 181, 193-196, 309, 310, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, з наступного дня до 13 грудня 2025 року включно та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 год 00 хв до 07 год 00 хв, з наступного дня до 13 грудня 2025 року включно, крім випадків необхідності звернення за медичною допомогою.

Зобов`язати ОСОБА_5 прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 до 13 грудня 2025 року включно, такі обов`язки:

не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

На період дії воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, захиснику та прокурору негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчої судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 30 хв 21 жовтня 2025 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1