Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане адвокатом у кримінальному провадженні № 0000372 від 08.03.2024 про скасування застосованого запобіжного заходу у вигляді застави -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , який вніс заставу за підозрюваного ОСОБА_6 , звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про скасування застосованого запобіжного заходу у вигляді застави, обраного останньому.

Слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000372, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.03.2024.

10.09.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_6 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 4 ст. 368-3 КК України.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 19.09.2025 (у справі № 758/14540/25) вирішено застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

ОСОБА_5 вніс заставу за підозрюваного ОСОБА_6 у вказаному у судовому рішенні розмірі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 07.11.2025 (у справі № 758/17879/25) продовжено строком до 10.12.2025 стосовно підозрюваного ОСОБА_6 строк дії процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 10.12.2025 (у справі № 758/19636/25) продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до п`яти місяців.

Як вказано у клопотанні, оскільки сторона обвинувачення не зверталася з клопотанням про продовження дії покладених на особу обо`язків, тому відпала необхідність в застосуванні покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а також у застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави.

У судовому засіданні адвокат просив задовольнити клопотання про скасування застосованого запобіжного заходу у вигляді застави за вказаних у клопотанні підстав стосовно підозрюваного ОСОБА_6 ; пояснив, що частина коштів ОСОБА_5 була повернута підозрюваним; строки досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до лютого.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши сторони, дослідивши додані до клопотання матеріали, якими обґрунтовуються викладені доводи, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема застава (п. 3 її ч. 1); слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (частина третя вказаної статті).

Положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ст. 178 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини (ч. 1 вказаної статті).

Положеннями ст. 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу (частина перша). Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта).

Згідно з вимогами ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Статтею 184 КПК України передбачено вимоги до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів.

За змістом ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до положень ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Судом встановлено, що 10.09.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_6 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 4 ст. 368-3 КК України.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 19.09.2025 (у справі № 758/14540/25) вирішено застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

ОСОБА_5 вніс заставу за підозрюваного ОСОБА_6 у вказаному у судовому рішенні розмірі.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 07.11.2025 (у справі № 758/17879/25) продовжено строком до 10.12.2025 стосовно підозрюваного ОСОБА_6 строк дії процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 10.12.2025 (у справі № 758/19636/25) продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до п`яти місяців.

Адвокат ОСОБА_4 діє в інтересах ОСОБА_5 , який є заставодавцем.

Отже, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити окремі дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

При прийнятті рішення, судом враховано окремі обставини, зокрема вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваної; майновий стан підозрюваної; відсутність судимостей у підозрюваної, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Клопотання не містить відомостей, які свідчать про те, що ризики, визначені Ухвалою Подільського районного суду міста Києва 19.09.2025 (у справі № 758/14540/25) зменшилися або відпали, які виправдовують застосування запобіжного заходу на цьому етапі досудового розслідування.

Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, суд дійшов висновку, що підстав для скасування застосованого відносно ОСОБА_6 такого виду запобіжного заходу, як застава, немає, а клопотання адвоката не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 131, 132, 176 179, 182, 184, 194, 201 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , який вніс заставу за підозрюваного ОСОБА_6 , про скасування застосованого запобіжного заходу у вигляді застави, обраного ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1