Справа № 129/1/26
Провадження №11-сс/801/44/2026
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

із секретарем ОСОБА_5

з участю:

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

захисника-адвоката ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, за клопотанням старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бурдівка Роздільнянського району Одеської області, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 03.01.2026, якою клопотання старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, без визначення застави в рамках кримінального провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.), -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

03.01.2026 року ухвалою слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 03.01.2026 клопотання старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, без визначення застави в рамках кримінального провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.).

Слідчий суддя вважав наявними підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , оскільки з урахуванням обставин кримінального провадження, застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення підозрюваним дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню, що також може завдати непоправної шкоди виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Крім того, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , а також ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя обрав підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В апеляційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та обрати ОСОБА_8 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Вважає, що вказане рішення ухвалено з порушенням норм процесуального і матеріального права.

Зазначає, що суд діяв навмисно необ`єктивно і упереджено щодо підозрюваного, навмисно неповно і не всебічно досліджуючи обставини. Слідчий суддя не надав оцінки тому, що у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою всупереч вимогам п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України, взагалі не наведено виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли до висновку про наявність явно надуманих ризиків, що в сукупності згадані у клопотанні, причому без конкретного посилання на матеріали досудового розслідування, що підтверджували б ці обставини.

В ухвалі слідчого судді жодним чином не згадується про міцність соціальних зв`язків ОСОБА_8 в місці його постійного проживання, де він мешкає разом із сім`єю, мамою і двома малолітніми дітьми, позитивно характеризується, має постійну роботу.

У клопотанні слідчого та прокурора та в ухвалі слідчого судді не наведено жодного доказу, яким би обґрунтовувалось реальне існування ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

Заслухавши доповідача, пояснення захисника, підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, заперечення прокурора на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених у ст.177 КПК України.

Згідно з вимогами ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У провадженні Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області знаходиться кримінальне провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

02.01.2026 у даному кримінальному провадженні на підставі п.1 ч.1 ст.208 КПК України затримано громадянина ОСОБА_8 .

02.01.2025 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

Ухвалою слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 03.01.2026 клопотання старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, без визначення застави в рамках кримінального провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.).

Матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості саме для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Крім того, з практики Європейського Суду з прав людини випливає, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Докази, долучені до клопотання свідчать, що ОСОБА_8 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

Слідчий суддя також достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії особливо тяжкого злочину, вчинений в умовах воєнного стану, враховуючи існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

За таких обставин, апеляційний суд вважає обґрунтованими та законними висновки слідчого судді про наявність достатніх підстав, згідно вимог ст. 194 КПК України для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Колегія суддів зважає і на те, що при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід враховувати і серйозність звинувачення та ризик втечі підозрюваного. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Також, колегія суддів зважає і на те, що на даний час в Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з врахуванням даних про особу обвинуваченого, характером злочинів у яких він обвинувачується додатково свідчить про правильність висновків суду.

Доводи сторони захисту про те, що до підозрюваного ОСОБА_8 може бути застосований більш м`який запобіжний захід, апеляційний суд вважає необґрунтованими, оскільки слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено достатніх стримуючих факторів від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Доводи захисника, що підозрюваний має постійне місце проживання, задовільно характеризується, співпрацює зі слідством, не є переконливим аргументом для можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки це не стримало його від протиправної поведінки, відповідно до підозри.

Таким чином, вирішуючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 та неможливості на даний час у застосуванні менш суворого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже, застава, яка визначена при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою діє на весь строк застосування такого запобіжного заходу, в тому числі і при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому підозрюваний чи інша особа, в будь-який момент дії запобіжного заходу, вправі внести заставу і з цього часу рахується такою, що перебуває під заставою.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого та ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява №54335/14, пункт 70, від 22 травня 2018 року).

Колегія суддів враховує, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, позитивно характеризується за місцем проживання, приймає активну участь у громадському житті селища, раніше не судимий, має на утриманні двох малолітніх дітей, і вважає за можливе визначити підозрюваному альтернативний захід - заставу, в передбаченому ч.5 ст. 194 КПК України розмірі - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Такий розмір застави здатен забезпечити правомірну поведінку підозрюваного в даному кримінальному провадженні.

За таких обставин, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали про визначення розміру застави та покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Гайсинського районного суду Вінницької області від 03.01.2026, якою клопотання старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, без визначення застави в рамках кримінального провадження № 0000003 (витяг від 02.01.2026 р.), - скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Клопотання старшого слідчого Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9 , - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бурдівка Роздільнянського району Одеської області, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 13.30 год. 02.03.2026 року.

Визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 266240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В разі внесення застави на ОСОБА_8 покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

-утриматись від спілкування особами, які являються свідками, потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України.

Строк дії обов`язків у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави, але в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 4 ст. 532 КПК України ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4