Номер провадження 1-кс/754/3341/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суд м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді 08.10.2025 надійшли матеріали про відвід судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 , який заявлено захисником обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_3 .

Заява про відвід мотивована тим, що у провадженні слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває скарга захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури міста Києва, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою №40 (номер справи 754/16646/25 провадження 1-кс/754/3294/25).

Заяву про відвід ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь в провадженні, якщо є інші обставини, які викликають сумніви у його неупередженості. Вважає, що такі обставини наявні у зв`язку тим, що Деснянським районним судом міста Києва здійснюється провадження відносно підзахисного ОСОБА_5 у справі № 754/12809/17. Головуючим у справі є суддя ОСОБА_6 . Доводи, викладені у заяві про вчинення кримінального правопорушення № 40 стосуються обставин фальсифікації протоколу огляду місця події, який є предметом дослідження у справі 754/12809/17. На думку ОСОБА_3 судді ОСОБА_6 та ОСОБА_4 перебувають у дружніх відносинах, що ставить під сумнів їхню неупередженість та об`єктивність.

У судове засідання ОСОБА_3 за викликом не прибув, про день, час та місце розгляду заяви про відвід - повідомлявся належним чином, заяв та клопотань про відкладення або розгляду заяви про відвід за його відсутності до суду не надходило.

Суддя ОСОБА_4 , якій заявлено відвід, та інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду заяви повідомлені належним чином, їх неявка не перешкоджає вирішенню питання про відвід.

Зважаючи на те, що учасники судового провадження належно повідомленні про розгляд заяви про відвід судді і є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті заяви без їх участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

Вивчивши матеріали провадження слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд її справи безстороннім судом.

Відповідно ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або суду, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Положеннями ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.

Нормами Кримінального процесуального Кодексу України передбачено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею, що в свою чергу відображено в ст. 80 КПК України щодо підстав та вимог для подачі заяви про відвід слідчого судді.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Вказані факти при розгляді заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення слідчим суддею об`єктивного рішення у справі, а доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

За таких обставин, слідчий суддя робить висновок про необхідність відмови у задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури міста Києва, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою №40 (номер справи 754/16646/25 провадження 1-кс/754/3294/25), оскільки заявлений відвід є необґрунтованим та безпідставним.

Окрім цього, суд звертає увагу, що відповідно до положень ст. 80 КПК України, заява про відвід має бути подана заздалегідь та до початку судового розгляду, за винятком випадків, коли підстава для відводу стала відома пізніше. З матеріалів справи вбачається, що заяву про відвід судді надіслано до суду 08.10.2025 (у день розгляду скарги на бездіяльність прекурора), хоча ОСОБА_3 заздалегідь та належним чином було повідомлено про засідання ще 06.10.2025 а обставини, з яких заявлено відвід, відомі йому трвалий період часу.

Водночас принцип змагальності й належного провадження, закріплений у ст. 22 КПК України, вимагає, щоб сторони користувалися своїми правами добросовісно та не вдавалися до маніпуляцій з їх застосуванням.

При цьому, з метою дотримання розумних строків кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 28 КПК України, суд повинен запобігати випадкам штучного затягування процесу, зокрема шляхом несвоєчасного подання заяви про відвід.

Подібний підхід неодноразово підтримував Верховний Суд, який у своїх рішеннях наголошував, що заявлення відводу без поважних причин безпосередньо перед судовим засіданням свідчить про зловживання процесуальними правами та не може бути підставою для його задоволення.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 82, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури міста Києва, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою №40 (номер справи 754/16646/25 провадження 1-кс/754/3294/25) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1