Провадження № 1-кп/742/118/25
Єдиний унікальний № 747/395/24
У Х В А Л А

10 грудня 2025 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області у складі суддів - членів колегії ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника адвоката ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження по обвинуваченню

ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.307, ч.1 ст.309, ч.3 ст.311 КК України,

ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.306, ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.307, ч.1 ст.309, ч.3 ст.311 КК України, та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.306, ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України.

Прокурором через канцелярію суду подано письмові клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні захисниками обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 адвокатами ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , подано заяву про відвід від участі у даній справі щодо розгляду клопотань прокурорапро продовження обвинуваченим строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки за відсутності головуючого по справі судді ОСОБА_9 , розгляд даних клопотань буде здійснюватись не повноважним складом суду.

Обвинувачені заяву про відвід суддів підтримали.

Прокурор заперечив проти задоволення заяв захисників про відвід суддів, вважаючи, що склад суду є повноважним та за відсутності головуючого судді ОСОБА_9 , враховуючи, що строк запобіжного заходу обвинуваченим закінчується 20.12.2025, тому розгляд даних клопотань є невідкладним.

Заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши наведені у заяві доводи, колегія суддів вважає, що заяви про відвід задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

За приписами ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Перелік підстав для відводу судді визначений статтями 75, 76 КПК України.

Так, у пунктах 4, 5 ч.1 ст.75 КПК України зазначено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості , а також у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до ч.3 ст.35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

На підставі протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 02.09.2024 розгляд кримінального провадження, внесенного до ЄРДР за №0000090 по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.307, ч.1 ст.309, ч.3 ст.311 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.3 ст.307 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.306, ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України, здійснюється колегією суддів у складі: головуючої судді ОСОБА_9 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Станом на 10 грудня 2025 року суддя ОСОБА_9 перебуває у відпустці.

Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до теперішнього часу.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Вимога додержувати справедливості при застосуванні кримінального покарання закріплена і в міжнародних документах з прав людини, зокрема у статті 10 Загальної декларації прав людини 1948 року (прийнята Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня

1948 року), статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 року, статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод 1950 року. Зазначені міжнародні акти згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Це кореспондується з рекомендаціями, які містяться в

пунктах 2.1, 2.2, 2.3 прийнятих Резолюцією Генеральної Асамблеї ООН 45/110 від 14 грудня 1990 року Мінімальних стандартних правил Організації Об`єднаних Націй стосовно заходів, не пов`язаних з тюремним ув`язненням (Токійські правила). Ці правила застосовуються до всіх осіб, щодо яких здійснюється судове переслідування, без будь-якої дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, статі, віку, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, майнового стану, місця народження чи іншого статусу (пункт 2.2). Поряд з іншими обставинами мають бути враховані, зокрема, характер і ступінь тяжкості правопорушення, дані про особу правопорушника, а також інтереси захисту суспільства тощо (пункт 2.3).

Конституційне право на судовий захист належить до невідчужуваних та непорушних. Кожен під час розгляду будь-якої справи, в тому числі кримінальної, щодо діяння, у вчиненні якого обвинувачується, має право на правосуддя, яке відповідало б вимогам справедливості.

Частинами 3 , 4 статті 331 КПК України встановлено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в умовах воєнного стану продовження строку тримання під вартою здійснюється у порядку, встановленому статтею 615 КПК України.

Відповідно до вимог ч.6 статті 615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Частину шосту статті 615 визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-р(II)/2024 від 18.07.2024. Частина шоста статті 615 утрачає чинність через три місяці з дня ухвалення Конституційним Судом України Рішення.

Таким чином, на даний час питання продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою у справах, які розглядаються колегіальним складом суду, за відсутності члена колегії не врегульовано.

Частина 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Пунктом 20-5 Перехідних положень КПК України передбачено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Аналізуючи вказані норми права, члени колегії суддів дійшли висновку, що якщо в умовах меншої загрози (карантин) законодавець визнав можливість розгляду питання про продовження запобіжного заходу одним суддею, то в умовах воєнного стану застосування аналогії є ще більш виправданим, а тому з метою забезпечення безперервності судового процесу уникнути ситуацій, коли особи, які становлять загрозу, можуть бути звільнені через неможливість зібрати повний склад суду, дотриматися балансу між гарантіями правосуддя та необхідністю ефективного кримінального провадження в екстремальних умовах можливо застосувати аналогію закону та вирішити питання щодо продовження строку запобіжного заходу за відсутності головуючого наявним складом суддів, які входять до складу цієї колегії суддів відповідно до вимог пункт 20-5 Перехідних положень КПК України.

Дана позиція відповідає і пункту 5 роз`яснень, викладених у листі Верховного Суду від 03.03.2022 року №2/0/2-22 "Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану", зокрема, у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст.35 КПК України, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Оскільки станом на 10.12.2025 суддя ОСОБА_9 перебуває у відпустці, а строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_7 спливає 20.12.2025, та враховуючи невідкладність розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченим до закінчення двомісячного строку з дня його застосування, суд дійшов висновку про необхідність вирішення даного питання суддями зі складу колегії суддів суддями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та відсутність порушення ними встановленого КПК України порядку визначення суддів для розгляду справи.

Крім того, колегія суддів враховує, що членами колегії суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у зв`язку з перебуванням головуючої судді ОСОБА_9 на лікарняному, постановлено ухвалу від 13.02.2025 про продовження строку тримання під вартою обвинувачених, яка залишена без змін ухвалою колегії суддів Чернігівського апеляційного суду від 06.03.2025.

Головуючою суддею ОСОБА_9 , узв`язку з перебуванням членів колегії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у відпустках, постановлено ухвалу від 22.07.2025 про продовження строку тримання під вартою обвинувачених, яка залишена без змін ухвалою колегії суддів Чернігівського апеляційного суду від 20.11.2025.

При цьому, твердження захисників обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_8 про постановлення відповідних ухвал суду не повноважним складом суду, були предметом розгляду апеляційним судом.

Так, у відповідних ухвалах колегії суддів від 06.03.2025, 20.11.2025, а також від 16.05.2025 та 23.09.2025, апеляційний суд дійшов до обґрунтованого переконання про розгляд як 13.02.2025 так і 22.07.2025 клопотань прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинувачених, суддями зі складу колегії суддів, в межах їх повноважень.

На підставі викладеного вище колегія суддів не знаходить підстав для задоволення заяв захисників обвинувачених про відвід суддів Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю порушення порядку визначення суддів для розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.80, 81 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяв захисників обвинувачених ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 та ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 , про відвід суддів Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Судді ОСОБА_12

ОСОБА_13