Справа № 287/2418/25
провадження 1-кс/287/416/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , вивчивши клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000249 від 22.10.2025, -

ВСТАНОВИВ:

До Олевського районного суду Житомирської області надійшло клопотання заступника начальника СВ ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000249 від 22.10.2025.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 184 КПК України до клопотання додаються, у тому числі підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Всупереч зазначених вимог прокурором до клопотання не долучено жодного документу, який би підтверджував, що підозрюваному надано копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження застосування запобіжного заходу.

За вказаних обставин, клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_2 не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 184 КПК України.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначено, яке процесуальне рішення підлягає ухваленню слідчим суддею у випадку не відповідності клопотання про продовження строку запобіжного заходу.

Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: законність, безпосередність дослідження показань, речей і документів, диспозитивність.

Частина 1 ст. 9 КПК України передбачає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_2 не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 184 КПК України, слідчий суддя вбачає підстави для повернення такого клопотання для усунення недоліків.

Згідно з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 12.10.2017 у справі № 757/49263/15-к, від 23.05.2018 у справах № 237/1459/17 та №243/6674/17-к, від 05.07.2022 у справі № 757/27041/21-к, у разі винесення слідчим суддею ухвали, що не передбачена кримінальними процесуальними нормами, до яких відсилають положення ч.3 ст.309 КПК України, суд апеляційної інстанції не має права відмовити в перевірці її законності з підстав, передбачених ч.4 ст.399 КПК України.

Керуючись статтями 3, 7, 9, 23, 26, 131, 132, 171-174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути заступнику начальника СВ ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000249 від 22.10.2025.

Повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно з ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя: ОСОБА_1