Справа №:755/662/26
Провадження №: 1-кс/755/160/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" січня 2026 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши скаргу ОСОБА_2 подану в порядку ст.206 КПК України, -

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 подану в порядку ст.206 КПК України, яка мотивована тим, що 12.01.2026 року невстановлені особи у військовій формі затримали її чоловіка, ОСОБА_3 та утримують у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1, а тому просить зобов?язати керівника ІНФОРМАЦІЯ_1 , командира військової частини НОМЕР_1 , будь-який інший орган державної влади чи службову особу, що незаконно утримує та позбавляє волі ОСОБА_3 негайно звільнити його з-під варти.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступного.

Статтю 206 КПК України, якою регламентовано загальні обов?язки судді щодо захисту прав людини, належить застосувати у комплексі з іншими нормами КПК України, у тому числі, із загальними положеннями КПК України, які визначають статус слідчого судді та межі його повноважень.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні /п.18 ч.1 ст.3 КПК України/.

Водночас, відповідно до ст.45 КПК України, захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію). Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Також, ст.58 КПК України передбачено, що потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Статтею 50 КПК України регламентовані повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Як встановлено слідчим суддею із матеріалів скарги, ОСОБА_2 є дружиною ОСОБА_3 , яка здійснює представництво інтересів свого чоловіка на підставі свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 від 12.01.2013 року.

Отже, ОСОБА_2 не є адвокатом, у розумінні ст.48 КПК України та у неї відсутні повноваження регламентовані ст.50 КПК України, оскільки свідоцтво про шлюб у кримінальному провадженні не є достатньою підставою для представництва особи, згідно чинного законодавства.

Крім того, зі змісту поданої скарги слідує, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не є особою, яка тримається під вартою у зв?язку із застосованим стосовно нього запобіжним заходом, не є затриманим, у порядку ст.208 КПК України, та не є особою, затриманою не уповноваженою службовою особою, у порядку ст.207 КПК України, не утримається правоохоронними органами у зв?язку із розслідуваним ними кримінальним правопорушенням у межах жодного порушеного кримінального провадження.

Отже, у слідчого судді відсутні повноваження, визначені КПК України, для з?ясування підстав позбавлення волі особи в інших випадках, не пов?язаних із досудовим розслідуванням конкретного кримінального провадження та розгляду клопотання, у порядку ст.206 КПК України.

Слідчий суддя не вправі надавати оцінку діям службових осіб територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки щодо виконання порядку проведення призову громадян України на військову службу.

Слідчий суддя вважає, що можливе недотримання представниками ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративної процедури залучення військовозобов`язаних до військового обов`язку та його проходження або можливе перевищення ними своїх повноважень під час їх здійснення, є підставою звернення не до слідчого судді в порядку, передбаченому ст.206 КПК України, а до відповідних правоохоронних органів та їх реагування в межах наданих їм повноважень чи в порядку адміністративного судочинства, зокрема, незаконне утримання особи може бути встановлено шляхом проведення уповноваженим органом (службовою особою) досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тож, відповідно до ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Як вбачається з матеріалів скарги особою, яка подала скаргу не додано документів, які би підтвердили її повноваження, як представника потерпілого або його захисника на участь у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.45, 50, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 подану в порядку ст.206 КПК України - повернути особі, яка подала скаргу.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та всіма доданими до неї матеріалами.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1