печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Р.У.Система», про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Р.У. Система», звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з нерухомого майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва № 757/16136/22 від 06.07.2022.

В обґрунтування вимог клопотання представник зазначає, арешт накладено необгрунтовано, оскільки жодна посадова чи службова особа ТОВ «Р.У. Система» не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000281, а вказане майно не має відношення до кримінальних правопорушень, які є предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

У судовому засіданні представник клопотання підтримав, просив задовольнити клопотання в повному обсязі.

Слідчий чи прокурор у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши думку представника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

Як вбачається з клопотання, органом досудового розслідування встановлюються обставини щодо дій на території України невстановлених досудовим розслідуванням осіб, якими здійснюється діяльність, метою якої є організація протиправних механізмів, спрямованих на незаконне виведення коштів з території України, фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, ухилення від сплати податків.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.07.2022 року № 757/16136/22-к накладено арешт на нерухоме майно, зокрема:

нежилі приміщення технічного поверху адміністративного корпусу № 37 (в літ. М) (адреса: місто Київ, вулиця Сурикова, 3), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа 930,1 м.кв., реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 00 (далі по тексту - Нерухоме майно-1);

групу нежилих приміщень № 11 2-ого технічного поверху площею 756,4 м.кв. та група нежитлових приміщень №12 мансардного поверху площею 491,6 м.кв., в корпусі № 37 (в літ. М) (адреса: місто Київ, вулиця Сурикова, 3), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа 1248 м.кв., реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 00 (далі по тексту - Нерухоме майно-2)..

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Будь-яке втручання державного органа у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" від 23.09.1982 р.). Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986 р.).

Аналогічний принцип відображено в актуальній правовій позиція ЄСПЛ у справі «Garayev v. Azerbaijan» від 02.02.2023, заява №30352/11, зокрема визначає, що оскільки утримання майна Заявника як доказу с заходом, який тимчасово обмежує користування та розпорядження майном, цей захід мас бути передбачений національним законодавством, переслідувати законну мету та бути їй пропорційним.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Так представик зазначає, що єдиним засновником ТОВ «Р.У. СИСТЕМА» станом на момент накладення арешту була громадянка російської федерації ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть з апостилем та перекладом на українську мову.

З матеріалів вбачається, що 03.08.2007 року ОСОБА_4 складено заповіт на ім`я громянки України ОСОБА_5 , відповідно до якого ОСОБА_4 заповіла ОСОБА_5 все належне їй рухоме та нерухоме майно.

Вказане підтверджується копією заповіту від 03.08.2007 року, який зареєстровано в реєстрі за № 4267, яка долучена до матеріалів клопотання.

Так встановлено, що 27.01.2025 року за заявою ОСОБА_5 було відкрито спадкову справу №73548133, що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі від 27.01.2025 № 79842393, а 09.06.2025 року ОСОБА_5 було отримано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, яке зареєстроване в реєстрі за № 41, зареєстроване в спадковому реєстрі, що підтверджується витягом від 09.06.2025 №81461569, що підтверджується відповідними копіями.

Відповідно до вказаного свідоцтва громадянкою України ОСОБА_5 отримано у власність 100 % частки статутного капіталу ТОВ «Р.У. СИСТЕМА», яка є єдиним засновником ТОВ «Р.У. СИСТЕМА».

Вказані обставини слідчим чи прокурором не спростовано.

Крім цього, слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні № 0000281 від 09.04.2022 року ні ОСОБА_4 , ні ОСОБА_5 не було повідомлено про підозру у вказаному кримінальному провадженні, а досудове розслідування триває більше 3 років.

Також слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що арешт на вказане майно накладено ще в 2022, тобто вказане майно перебуває під арештом тривалий час.

Окрім цього, слідчий суддя зважає на ту обставину, що доводи представника слідчим чи прокурором не спростовані, оскільки в судове засідання вони неодноразово не з`явились, свою позицію щодо вказаного клопотання не висловили, письмових заперечень до суду не надійшло.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами представника, що відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на вказане нерухоме майно, оскільки жодна посадова чи службова особа ТОВ «Р.У. Система» не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000281, а доказів, що вказане майно було предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть буди використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчим чи прокурором не надано, оскільки в судове засідання вони не з`явилися.

Відтак слідчий суддя вважає, що подальший арешт майна, який є тимчасовим заходом забезпечення, наразі не відповідатиме меті кримінального провадження та буде надмірним втручанням у права особи володіти своїм майном, а протилежне слідчим чи прокурором не доведено.

Враховуючи викладене, а також те, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеною ту обставину, що потреба в арешті майна відпала, оскільки органом досудового розслідування не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна, зважаючи на його тривале перебування під арештом, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 132, 174 КПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Р.У.Система», про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт нерухомого майна, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.07.2022 року № 757/16136/22-к, що належить ТОВ «Р.У. СИСТЕМА» (), а саме з:

- нежилих приміщень технічного поверху адміністративного корпусу № 37 (в літ. М) (адреса: місто Київ, вулиця Сурикова, 3), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа 930,1 м.кв., реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 00;

- групи нежилих приміщень № 11 2-ого технічного поверху площею 756,4 м.кв. та група нежитлових приміщень №12 мансардного поверху площею 491,6 м.кв., в корпусі № 37 (в літ. М) (адреса: місто Київ, вулиця Сурикова, 3), об`єкт житлової нерухомості: Ні, загальна площа 1248 м.кв., реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 00.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1