ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6089/16-к
провадження № 1-кп/753/73/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

перекладача ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву обвинуваченого ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000823, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження, яке розглядається колегіально судом у складі трьох суддів (головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ).

Обвинуваченим ОСОБА_8 заявлено відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з наступних мотивів.

В провадженні колегії суддів Дарницького районного суду м.Києва, під головуванням судді ОСОБА_1 є кримінальне провадження відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000823 від 27.01.2015, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 185 КК України.

Також в провадженні Дарницького районного суду м. Києва, головуючий суддя ОСОБА_1 перебували матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за № 0004436 за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.185, ч. 1 ст. 263 КК України, Справа № 753/22108/20, Провадження № 1 - кп/753/513/22.

Також обвинувачений додатково вказав, що суддя ОСОБА_3 , яка входить до складу суду, відвела суддю ОСОБА_1 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 185 КК України. Обвинувачений підтримав заявлений відвід, надавши додаткові пояснення.

Прокурор заперечувала проти заявленого відводу, вказуючи, що підстав для відведення судді ОСОБА_1 немає.

Вислухавши думку учасників судового провадження, обговоривши доводи заявленого відводу, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Відповідно до положень ст. 80 КПК України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи.

Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Стосовно об`єктивної неупередженості у справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників цивільного процесу. Крім наведених об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо («П`єрсак проти Бельгії»); суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант («Прокол проти Люксембургу»); наявність дискреційних повноважень у одного із суддів, що розглядають справу у колегіальному складі («Дактарас проти Литви»); участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення («Макгоннелл проти Сполученого Королівства») тощо. Так, у справі «Деміколі проти Мальти» було визнано порушення об`єктивного критерію неупередженості суду, адже до складу Палати представників Мальти, яка розглядала справу заявника, входили два члени, що раніше піддавалися критиці у статті заявника, яка мала відношення до справи, а тому фактично мали особисту заінтересованість у справі.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї із сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України).

При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Суб`єктивними обставинами, за наявності яких можна зробити висновок про невідповідність суду вимогам неупередженості є, наприклад, висловлювання голови суду по суті правової проблеми у засобах масової інформації до свого головування у судовому органі, покликаному вирішити справу («Сандер проти Сполученого Королівства»); нереагування судді на расистські висловлювання присяжних («Ремлі проти Франції») тощо. Так, у рішенні у справі «Бушемі проти Італії» було визнано порушення суб`єктивного критерію неупередженості суддів, адже голова суду, в якому мала розглядатися справа, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі.

Разом з тим, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це може нічим і не бути підкріплено, то практика ЄСПЛ наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінене як порушення права особи на справедливий суд (справи «Білуха проти України», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Як роз`яснив ЄСПЛ у рішеннях у справах «Микаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», у демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру, тобто кожний суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу.

У заяві про відвід судді ОСОБА_1 не зазначено обставин, які б саме беззастережно свідчили про її упередженість, але зважуючи на початок досудового розслідування ДБР за заявою обвинуваченого щодо дій головуючого судді та її чоловіка суд погоджується із твердженням сторони захисту, що подібні звинувачення, внесені до ЄРДР, неминуче впливатимуть на внутрішнє переконання судді та її ставлення до обвинуваченого, оскільки її подальші процесуальні рішення можуть розглядатися як спроба виправдати себе чи члена її сім`ї. Це створює об`єктивний конфлікт інтересів, оскільки розгляд справи з винесенням обвинувального вироку може бути витлумачений як виправдання законності дій її чоловіка та її власних рішень про тримання ОСОБА_8 під вартою.

Підсумовуючи наведене, враховуючи висновки ЄСПЛ, які визнаються як джерело права у кримінальному судочинстві, суд доходить до висновку про необхідність задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_1 від розгляду даної справи.

Крім того, на переконання суду, задоволення відводу має запобігти існуванню у сторонніх спостерігачів сумнівів щодо неупередженості судді у цьому кримінальному провадженні, надати імпульс на покращення довіри суспільства до судової системи України і здійснити позитивний вплив на стан захисту прав.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_8 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 - задовольнити.

Відвести суддю Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.185 КК України.

Кримінальне провадження передати керівнику апарату Дарницького районного суду м. Києва для виконання вимог ст. 35 КПК України та вирішення питання щодо заміни судді ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий

Суддя