Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/602/25 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
ЄРДР № Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2025 року. Кропивницький апеляційний суд колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у складі:

головуючого судді - ОСОБА_3 ,

суддів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Кропивницькому апеляційну скаргу ОСОБА_6 з клопотанням про поновлення строку про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 березня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до поданої скарги просила: поновити строк на звернення зі скаргою до суду, так як відповіді від слідчих не отримувала; зобов`язати уповноважену особу Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 12.11.2024; витребувати матеріали перевірки згідно поданої скарги.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.03.2025 року в задоволенні вказаної скарги ОСОБА_6 відмовлено.

28.11.2025 ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу на вищевказану ухвалу слідчого судді, в якій поміж апеляційних вимог просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності пропуску строку зазначає, що розгляд скарги відбувся без її участі. Копію ухвали довгий час їй не видавали, а тому вона була позбавлена можливості оскаржити її в апеляційному порядку.

За таких обставин скаржник вважає, що пропущений строк підлягає поновленню.

Щодо апеляційних вимог ОСОБА_6 зазначає, що ухвала слідчого судді є невмотивованою та необґрунтованою. Слідчим суддею рішення прийнято без учасників процесу, а тому вважає, що прийняте рішення є незаконним та призводить до моральних страждань.

Судове засідання апеляційного суду було призначено в режимі відео конференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області, як про те просила ОСОБА_6 у своїй апеляційній скарзі.

Проте, в судове засідання призначене в режимі відеоконференції скаржниця ОСОБА_6 , будучи належно повідомленою про дату і час судового засідання, про що свідчить власноруч скаржницею завірена розписка про отримання нею 01.12.2025 повідомлення про те, що судове засідання суду апеляційної інстанції відбудеться о 09 годині 30 хвилин 10.12.2025 - до Олександрівського районного суду Кіровоградської області не з`явилась. Безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_6 також не з`явилась.

Також апеляційним судом у передбачений кримінальним процесуальним законом спосіб та строк направлено повідомлення про час та місце розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6

10 грудня 2025 на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та призначення ОСОБА_6 захисника з числа адвокатів центру безоплатної правової допомоги.

З приводу даного клопотання колегія суддів зазначає, що у разі направлення документів на електронну адресу суду слід звернути увагу на те, що, відповідно до ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа; згідно з положеннями ч.ч. 1, 2 ст.6 вказаного Закону, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису, відповідно до ч.4 ст.18 Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Таким чином, законодавством на теперішній час передбачено декілька варіантів звернення до суду, а саме: шляхом надсилання у паперовому вигляді особою, яка його подає; у електронному вигляді за допомогою підсистеми «Електронний суд»; шляхом направлення на електронну адресу суду з обов`язковим накладенням електронного цифрового підпису, який за правовим статусом прирівняний до власноручного підпису.

Отже, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.

Надсилання клопотання у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є належним способом звернення до суду, без електронно-цифрового підпису, оскільки дана обставина унеможливлює ідентифікацію особу, як суб`єкта звернення з відповідною вимогою.

З надісланого на електронну адресу Кропивницького апеляційного суду клопотання від 10.12.2025 виявлено, що кваліфікований електронний підпис відсутній, крім того, лист адресований від « ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Тобто клопотання про відкладення справи та призначення захисника, яке надійшло від імені ОСОБА_6 та направлена з електронної пошти ОСОБА_8 подана без врахування зазначених вимог КПК України та Закону України "Про електронні довірчі послуги", оскільки не скріплена кваліфікованим електронним цифровим підписом.

Дана обставина унеможливлює ідентифікацію особу, як суб`єкта звернення з клопотанням. У зв`язку із наведеним, неможливо достовірно перевірити та встановити, що автором поданого клопотання є ОСОБА_6 .

Графічне зображення підпису у поданій апеляційній скарзі не слугує належним підтвердженням для встановлення особи, яка подала скаргу.

За наведених обставин, на думку колегії суддів клопотання від 10.12.2025 про відкладення розгляду справи та призначення ОСОБА_6 захисника з числа адвокатів центру безоплатної правової допомоги - не підлягає розгляду, оскільки подано в супереч вимогам Закону.

В судове засідання апеляційного суду прокурор також не з`явився, причини неявки не повідомили. Клопотань про відкладення судового засідання до апеляційного суду не надходило.

Згідно із ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Зважаючи на вказане, колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний розгляд за відсутності учасників судового провадження.

Заслухавши суддю доповідача, дослідивши матеріали судового провадження в межах заявленого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_6 про поновлення пропущеного строку слід відмовити з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

У відповідності до ч. ч. 1 та 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1 ст. 26 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (ст. 55 Конституції України).

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, якщо він пропущений з поважних причин.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За загальним правилом строк, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України обчислюється з моменту оголошення судового рішення. Виключенням з цього правила є випадок, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. У такому разі строк обчислюється з моменту отримання копії судового рішення. Також, як випливає із вказаної статті правило початку перебігу строку з дня отримання копії судового рішення не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, зокрема, з моменту оголошення судового рішення.

При цьому, законом не визначено переліку підстав, за наявності яких, строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання, має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

Як убачається з матеріалів судового провадження наданих районним судом, ОСОБА_6 10.02.2025 звернулася до слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді від 10.02.2025 відкрито провадження з розгляду даної скарги та призначено судове засідання на 11.02.2025 на 14-20 год.

11.02.2025 судове засідання не відбулось, у зв`язку з відсутністю електропостачання в приміщенні суду, в зв`язку з чим розгляд скарги перенесено на 17.02.2025 о 15-10 год.

Судове засідання, призначене на 17.02.2025 не відбулось у зв`язку із заявленим ОСОБА_6 відводом слідчому судді.

24.02.2025 ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда у задоволенні заяви ОСОБА_6 про відвід слідчому судді відмовлено.

21.02.2025 через канцелярію суду надійшло клопотання ОСОБА_6 про розгляд всіх її скарг у режимі відеоконфренції.

Ухвалу від 25.02.2025 задоволено клопотання ОСОБА_6 про проведення судового засідання, призначеного на 05.03.2025 на 14-30 год., в режимі відеоконференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області.

Належним чином повідомлена ОСОБА_6 не з`явилась до приміщення Олександрівського районного суду Кіровоградської області, як і до Кіровського районного суду м. Кіровограда, про поважність причин неявки не повідомила, клопотань про відкладення розгляду скарги не подала.

Слідчим суддею призначено наступне судове засідання на 09-00 год. 12.03.2025. В призначену дату, час та місце скаржниця знову не з`явилась, про поважність причин неявки не повідомила, клопотань про відкладення розгляду скарги не подала.

Слідчим суддею призначено наступне судове засідання на 15-30 год. 20.03.2025. Ухвалою від 13.03.2025 задоволено клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 20.03.2025 на 15-30 год., в режимі відеоконференції з Олександрівським районним судом Кіровоградської області. В призначену дату, час та місце скаржниця знову не з`явилась, про поважність причин неявки не повідомила, клопотань про відкладення розгляду скарги не подала.

Таким чином розгляд скарги ОСОБА_6 відбувся 20 березня 2025 року без участі скаржниці.

Відтак матеріали судового провадження свідчать про те, що ОСОБА_6 викликалась слідчим суддею для розгляду скарги, однак, будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду в судове засідання не з`явилась. Причини поважності в судове засідання не повідомила, а тому виключне правило щодо оскарження ухвал слідчого судді, передбаченого ч. 3 ст. 395 КПК України в даному випадку не може бути застосоване.

При цьому, колегія суддів зауважує на те, що ОСОБА_6 у своєму клопотанні не наводить жодних вагомих доводів щодо поважності пропуску п`ятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, а тому підстави для його поновлення відсутні.

З огляду на викладене, підстав для поновлення ОСОБА_6 процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, апеляційний суд не вбачає.

Сторони у справи мають як права так і обов`язки

При цьому, апеляційний суд вважає за необхідне врахувати й практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 07.07.1989 р. справа " ОСОБА_9 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_6 слід залишити без задоволення, тобто відмовити у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 березня 2025 року, а подану апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.309, 376, 399, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Відмовити ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 березня 2025 року, якою ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Судді:

ОСОБА_3 ОСОБА_4 ОСОБА_5