Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/9213/25
Номер провадження 1-кс/711/2247/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, громадянки України, яка працює інспектором з кадрів та уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раіне не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суд м. Черкаси з клопотанням в якому просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду інспектора з кадрів та виконуючи обов`язки уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб, діючи умисно, разом та за попередньою змовою з директором Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 , використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, вчинила розтрату майна, а саме грошових коштів Черкаського міського центру соціальних служб під час укладення та виконання договору № 76 від 07.06.2023, предметом якого є «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)», укладеного між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.

Так, ОСОБА_5 наказом Черкаського міського центру соціальних служб від 12.06.2020 № 53 призначена уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедури закупівель. У силу ч.3 ст.18 КК України ОСОБА_5 на момент виконання повноважень уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб була службовою особою, так як обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

Правовідносини в сфері державних закупівель регулюються Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно із ч.1 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 628, ст. 629 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із частинами 1, 2, 3 ст.632 Цивільного кодексу України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Відповідно до ч.2 ст.189 Господарського кодексу України ціна є істотною умовою господарського договору.

Частиною 1 ст.203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Основним документом, який регулює бюджетний процес в Україні, є Бюджетний кодекс України від 08.07.2010 № 2456-VІ), яким регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства.

Статтею 7 Бюджетного кодексу України визначено основні принципи функціонування бюджетної системи України, які включають в себе і принцип ефективності та результативності, який передбачає, що при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.

Таким чином, принципи здійснення закупівель за бюджетні кошти ґрунтуються на максимальній економії, ефективності використання та пропорційності розподілу.

Відповідно до примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 18.02.2020 №275, яка застосовується для визначення замовником очікуваної вартості предмета закупівлі товарів, робіт та послуг, закупівля яких здійснюється відповідно до положень Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-УІІІ (зі змінами) (далі - Закон № 922) та має рекомендаційний характер, зазначені етапи визначення очікуваної вартості (визначення потреби в товарах, роботах, послугах, формування опису предмета закупівлі із зазначенням технічних і якісних характеристик, аналіз ринку, визначення вимог до умов поставки і оплати, визначення очікуваної вартості кожного окремого предмета закупівлі) та методи визначення очікуваної вартості (розрахунок очікуваної вартості товарів/послуг методом порівняння ринкових цін, розрахунок очікуваної вартості товарів/послуг на підставі закупівельних цін попередніх закупівель, розрахунок очікуваної вартості товарів/послуг, щодо яких проводиться державне регулювання цін і тарифів, розрахунок очікуваної вартості робіт).

В травні 2023 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, у директора Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 виник злочинний умисел спрямований на розтрату чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах. На виконання вказаного злочинного умислу ОСОБА_7 залучила уповноважену особу Черкаського міського центру соціальних служб (далі - Центр) ОСОБА_5 , які вчинили кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 здійснюючи повноваження уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб, діючи умисно, за попередньою змовою директором Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 , з метою розтрати коштів Центру на користь ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», у травні 2023 року, точної дати у ході досудового розслідування не встановлено, отримала вказівку ОСОБА_7 на проведення закупівлі за предметом - «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)» в кількості 5000 штук за умовами, що будуть сприятливими для ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА».

У подальшому, ОСОБА_5 діючи за вказівкою ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправних характер своїх дій, переслідуючи мету розтрати майна Черкаського міського центру соціальних служб на користь ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», в порушення вимог ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України, ст. 7 Бюджетного кодексу України, ст. 5 ЗУ «Про публічні закупівлі», п.п. 3.8, 3.9 «Положення про уповноважену особу з публічних закупівель Черкаського міського центру соціальних служб», діючи всупереч примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 18.02.2020 № 275, у травні-червні 2023 року під час проведення процедури закупівлі за предметом - «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)», у якій єдиним учасником було ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», а ціна тендерної пропозиції була завищена у порівнянні з середньою ринковою вартістю продуктів харчування, не вжила заходів щодо визначення очікуваної вартості продуктового набору.

За результатами проведення процедури закупівлі уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_5 01.06.2023 прийнято рішення про визнання ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» переможцем відкритих торгів.

У подальшому, 07.06.2023 директор Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 , перебуваючи в приміщенні Черкаського міського центру соціальних служб за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 170, діючи від імені Черкаського міського центру соціальних служб (далі - Замовник) уклала Договір від № 76 з ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» (далі - Постачальник) в особі директора ОСОБА_8 .

Згідно п. 1.1 Договору Постачальник зобов`язується поставити, а Замовник в порядку та на умовах, визначених Договором, зобов`язується прийняти та оплатити Постачальнику товар за ДК 021:2015 (CPV) - 15890000-3: «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)» (далі Товар) за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації Товару, що додається до Договору і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 3.2. Договору, ціна становить: 7 550 000,00 грн без ПДВ.

Відповідно до п. 4.2. Договору, остаточний розрахунок за Товар Замовник здійснює шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Постачальника на умовах відстрочки платежу до 10 банківських днів з моменту поставки Товару на умовах розділу 5 Договору.

Відповідно до п. 5.1. Договору, Товар постачається Замовнику транспортом і за рахунок Постачальника протягом 5 робочих днів з моменту отримання погодження постачальником заявки (у разі усної - з обов`язковим подальшим письмовим підтвердженням) від Замовника на умовах DDР («Інкотермс», у редакції 2010 року) за адресою Замовника або іншою адресою погодженою Сторонами у м. Черкаси.

Згідно Специфікації Товару, яка є Додатком № 1 до Договору, Постачальник передає набір продуктів харчування в кількості 5 000 шт., за ціною за один набір 1 510,00 грн, на загальну суму 7 550 000,00 грн. без ПДВ.

До складу одного набору входять продукти харчування за наступним переліком:

- макарони вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- цукор вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- крупа гречана вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- сіль вагою 1 кг в кількості 2 шт.;

- крупа пшенична вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- олія соняшникова рафінована не менше 0,8 л. в кількості 1 шт.;

- консерва м`ясна (свинина) не менше 0,5 кг в кількості 1 шт.;

- консерва м`ясна (яловичина) не менше 0,5 кг в кількості 1 шт.;

- чай чорний листовий 100 г в кількості 3 шт.;

- ковбаса сирокопчена/сиров`ялена у вакуумній упаковці не менше 0,3 кг в кількості 2 шт.;

- локшина швидкого приготування не менше 75 г. в кількості 10 шт.;

- молоко незбиране згущене з цукром не менше 0,370 кг в кількості 2 шт.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 29.08.2024 № 315/24-23:

-середня ринкова вартість однієї пляшки олії соняшникової рафінованої дезодорованої вимороженої об`ємом 1 літр, станом на 07.06.2023 складала 50 грн. 25 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки крупи пшеничної вищого ґатунку (маса нетто 1000г), станом на 07.06.2023 складала 10 грн. 18 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки локшини швидкого приготування (маса нетто 75г), станом на 07.06.2023 складала 12 грн. 78 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї банки консерви м`ясної «Свинина тушкована» (маса нетто 525г), станом на 07.06.2023 складала 78 грн. 25 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї банки консерви м`ясної «Яловичина тушкована» (маса нетто 525г) станом на 07.06.2023 складала 78 грн. 66 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї банки консерви молочної «Молоко незбиране згущене з цукром» (маса нетто 370г), станом на 07.06.2023 складала 38 грн. 19 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки крупи гречаної першого ґатунку (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 43 грн. 15 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї пачки цукру білого кристалічного третьої категорії, (маса нетто 1000г), станом на 07.06.2023 складала 32 грн. 08 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки макаронних виробів фігурних, група В, 1 клас (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 24 грн. 88 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки ковбаси «Салямі Сенатор сирокопчена вищого сорту» (маса нетто 290г) станом на 07.06.2023 складала 72 грн. 51 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки солі харчової кам`яної меленої (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 16 грн. 09 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки чаю чорного байхового цейлонського середньолистового, ґатунок вищий (маса нетто 100г) станом на 07.06.2023 складала 35 грн. 84 коп. без ПДВ;

-середня ринкова вартість однієї упаковки чаю чорного байхового цейлонського середньолистового, ґатунок вищий (маса нетто 100г) ТМ «Alokozay» станом на 07.06.2023 складала 55 грн. 45 коп. без ПДВ.

За результатами проведення судової товарознавчої експертизи, встановлено, що вартість продуктового набору становила 806 грн. 55 коп.

Таким чином, ОСОБА_7 діючи разом та за попередньою змовою з ОСОБА_5 , реалізуючи злочинний умисел, направлений на розтрату майна Черкаського міського центру соціальних служб, у порушення вимог ст. 7 Бюджетного кодексу України, ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України, ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», будучи обізнаною про ринкову вартість на продукти харчування, що входять до складу продуктового набору, 07.06.2023 перебуваючи в приміщенні Черкаського міського центру соціальних служб, що за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 170, підписала договір № 76, до специфікації якого було внесено завідомо завищену вартість продуктового набору у порівняні з середньою ринковою вартістю, а саме 1 510 грн. за 1 шт., в кількості 5000 шт. на загальну суму 7 550 000,00 грн.

У подальшому, на виконання умов договору від 07.06.2023 № 76, за результатами поставки продуктів харчування складено та підписано видаткову накладну № 12418 на поставку 5000 продуктових наборів на суму 7 550 000,00 грн.

Після чого, 23.06.2023 управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкаси на підставі платіжної інструкції від 21.06.2023 № 11 з казначейського рахунку Черкаського міського центру соціальних служб № UA0050111 на банківський рахунок ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк», перераховано кошти в сумі 7 550 000,00 грн.

За результатами висновку судової економічної експертизи документально підтверджуються висновки, викладені у Довідці управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні № 0000072 від 11.02.2023 щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025, в частині визначення завданої Черкаському міського центру соціальних служб збитків, за результатами виконання договору № 76 від 07.06.2023, укладеного між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», на суму 3 210 100 грн.

Таким чином, внаслідок протиправних дій уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_5 та директора центру ОСОБА_7 було розтрачено кошти місцевого бюджету на користь ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» у розмірі 3 210 100 грн. в умовах воєнного стану, внаслідок чого Черкаському міського центру соціальних служб спричинено збитки на вказану суму, що більше ніж у 2392 рази перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великими розмірами.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Черкаси, громадянці України, інспектору з кадрів та уповноваженій особі Черкаського міського центру соціальних служб, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , 30.09.2025 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч.5 ст.191 КК України - розтрата чужого майна шляхом зловживання службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, серед яких:

- договір поставки від 07.06.2023 № 76 між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА»;

- висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від від 29.08.2024 № 315/24-23;

- довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025;

- довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 22.09.2025;

- висновок за результатами проведення судової економічної експертизи від 19.03.2025

№ 84/25-23;

- протокол №7678т/55/122/01-2023 від 29.12.2023 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, а саме з абонентського номеру НОМЕР_2 , що використовувався уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_5 ;

-інші матеріали кримінального провадження.

Таким чином, на даний час ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1. Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Крім цього, запобіжний захід застосовується для того, щоб підозрювана (обвинувачена) не перешкоджала компетентному органу в перевірці обставин, які можуть свідчити про вчинення злочину. Отже, на момент повідомлення особі про підозру існує лише припущення щодо її винуватості, для обґрунтування або спростування якого триває процедура збирання доказів.

За таких умов застосування будь-якого запобіжного заходу, а особливо тримання під вартою, потребує особливої уваги з боку слідчого судді (суду) та обов`язкового переосмислення цього запобіжного заходу з боку громадськості.

Відповідно до положень ч.2 ст.50 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Так, на сьогоднішній день наша країна переживає один з найскладніших періодів в історії, коли питання незалежності та суверенітету перебуває на вустах у кожного свідомого громадянина та патріота, коли військовослужбовці приймають участь в стримані збройного агресії збройних сил російської федерації, захищають незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України від збройної агресії ворога, однак дії, які кваліфікуються ОСОБА_5 є аморальними та викликають реальний суспільний резонанс.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, тим паче в умовах правового режиму воєнного стану.

При цьому, слід врахувати, що дії ОСОБА_5 вчинені в умовах воєнного стану з корисливих мотивів, що для нашого сьогодення (стану війни) є неприпустимим та аморальним. Усвідомлюючи резонансність вказаної справи, настання можливої відповідальності, остання, перебуваючи на волі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також переховуватись від суду на її території.

У разі визнання ОСОБА_5 винною у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється остання, і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності її вини у вчиненні інкримінованого діяння, (санкція ч.5 ст.191 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна) це може стати підставою та мотивом для її переховування від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

2. З урахуванням вказаних обставин існує ризик незаконного впливу на іншу підозрювану, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема на:

- підозрювану ОСОБА_7 , директора Черкаського міського центру соціальних служб, оскільки злочин вчинено за попередньою змовою групою осіб;

- спеціаліста головного державного фінансового інспектора Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черксаській області ОСОБА_9 , якою скаладено довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 22.09.2025.

3. На теперішній час ОСОБА_5 продовжує виконання обов`язків уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб, а тому враховуючи обставини інкримінованого їй злочину остання може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане зі здійсненням повноважень уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб.

Враховуючи встановлені в ході досудового розслідування обставини орган досудового розслідування приходить до висновку, що усвідомлюючи ступінь тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також покарання, передбаченого кримінальним законом, остання після отримання повідомлення про підозру, може умисно ухилятись від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, передбачених ст.42 КПК України.

Враховуючи викладене відносно підозрюваної доцільно обрати запобіжний захід у вигляді застави із покладенням на неї відповідних обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Зазначені обставини дають підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім як застосування застави не здатен забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам.

Крім того, умисними діями ОСОБА_5 та ОСОБА_7 завдано збитки державі в загальній сумі 3 210 100 грн.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, беручи до уваги, що кримінальне правопорушення, яке інкримінується вчинено групою осіб, з корисливих мотивів, в особливо великих розмірах, корупційне кримінальне правопорушення, в умовах воєнного стану, слідчий просить визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 гривень.

Крім того, визначення такої суми застави не тільки забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї ст.194 КПК України обов`язків, а і можливе виконання ч.11 ст.182 КПК України, де вказано, що застава, яка не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

У цьому випадку застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та повідомила, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Додала, що ОСОБА_5 було оголошено про підозру за ч.5 ст.191 КК України. За її діями завдано збитків державі у розмірі 3210100 грн Кримінальне провадження вчинене групою осіб. Ризики настають з моменту оголошення підозри. Просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав думку прокурора. Звертає увагу, що ОСОБА_5 документована паспортом для виїзду за кордон, продовжує працювати, а тому наявні перелічені ризики.

Адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, оголосив письмові заперечення, які просив приєднати до матеріалів справи з додатками. Вказав, що ризики не доведені, просто перелічені. ОСОБА_5 має постійне місце роботи, на утриманні двох дітей, що вказує на сталі соціальні зв`язки. Вона також є особою із інвалідністю 2 групи, має постійне місце проживання. Додав, що вона не має таких коштів, просить застосувати особисте зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала позицію свого захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, а також копії документів надані стороною захисту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч.1 ст.278 КПК України та ч.1 ст.184 КПК України відповідно.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.

30.09.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, а саме у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, яке, відповідно до ст.12 КК України, є особливо тяжким злочином, оскільки санкція статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: договір поставки від 07.06.2023 № 76 між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА»; висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від від 29.08.2024 № 315/24-23; довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025; довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 22.09.2025; висновок за результатами проведення судової економічної експертизи від 19.03.2025 № 84/25-23; протокол №7678т/55/122/01-2023 від 29.12.2023 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, а саме з абонентського номеру НОМЕР_2 , що використовувався уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_5 ; інші матеріали кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КК України та необхідності подальшого розслідування кримінального провадження.

В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді застави прокурор в судовому засіданні посилався на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на іншу підозрювану в цьому ж провадженні, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, усвідомлюючи ступінь тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також покарання, передбачене кримінальним законом, остання після отримання повідомлення про підозру може умисно ухилятись від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, передбачених ст.42 КПК України, у тому числі шляхом виїзду за межі України ( ОСОБА_5 документована паспортом громадянина України для виїзду за кордон). Крім того, слід врахувати те, що ОСОБА_5 на теперішній час продовжує виконання обов`язків уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб, а тому враховуючи обставини інкримінованого їй злочину остання може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане зі здійсненням повноважень уповноваженої особи Черкаського міського центру соціальних служб.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведена необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_5 саме такого запобіжного заходу як застава та що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти тим ризикам які існують.

Частиною 4 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і такий розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В судовому засіданні встановлено, що підозрювана ОСОБА_5 інвалід 2 групи, має постійне місце проживання, характеризується позитивно, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має сталі соціальні зв`язки, має на утриманні двох неповнолітніх дітей 2010 та 2013 року народження. До того ж, протягом здійснення досудового розслідування кримінального провадження, відомості про яке було внесено до ЄРДР 17.04.2025, місце проживання та роботи не змінювала, від явки до органів досудового розслідування не ухилялася, що не заперечувалось і стороною обвинувачення в судовому засіданні, вказане кримінальне правопорушення.

Вирішальним у прийнятті такого рішення також стала і поведінка підозрюваної, який самостійно з`явилася до слідчого судді на повідомлену дату судового засідання щодо розгляду клопотання органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, що знижує суспільну небезпеку останньої, наявність позитивних характеристик, міцних соціальних зав`язків.

А тому, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що для запобігання тим ризикам, які існують, з врахуванням вище встановлених в судовому засіданні обставин, достатнім буде обрання щодо підозрюваної ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання, з покладенням на неї певних процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, тому приходжу до висновку про часткове задоволення клопотання. Підстав застосувати більш суровий запобіжний захід, слідчим суддею, враховуючи особу підозрюваної, не встановлено.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 179, 182, 193, 194, 196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави задоволити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваною ОСОБА_7 , спеціалістом ОСОБА_10 , в частині, що стосується обставин і подій даного кримінального провадження.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_5 даною ухвалою слідчого судді, в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 жовтня 2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Відповідно до ч.3 ст.179 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Копію даної ухвали вручити підозрюваній, захиснику, слідчому та прокурору.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 10.10.2025.

Слідчий суддя: ОСОБА_1