Справа №639/7037/25
Провадження №1-кс/639/1218/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Новобаварського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Новобаварського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 16.09.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000791 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що слідчим відділенням ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000791 від 16.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.09.2025 близько 01:00 невстановлена особа, в умовах воєнного стану, перебуваючи за адресою: м. Харків, пр-кт Новобаварський, буд. 105, вчинила крадіжку кабелю довжиною 33 метри з каналізаційного люку який належать АТ «Укртелеком».

17.09.2025 року, у період часу з 17 год. 00 хв. по 17 год. 18 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 проведено огляд місця події за координатами: 49.9345543, 36.1581546, де було виявлено та вилучено:

-залишки алюмінієвої обмотки зі слідами горіння та кіптяви, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036560;

-залишки мідної проволоки, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036559;

-шматок кабелю зі слідами горіння та кіптяви, який поміщено до сейф-пакету NPU 5036561.

17.09.2025 року на підставі ч. 2 ст. 100, ч. 1 ст. 98,ч. 3 ст. 110 КПК України постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 вилучене в ході огляду місця події 17.09.2025 за координатами: 49.9345543, 36.1581546, майно було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Власника вищевказаних речей на теперішній час встановити не представляється за можливе.

Органом досудового розлідування встановлено, що вищезазначені речі, імовірно, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та повинні бути використані для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, зокрема для встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з чим з метою забезпечення збереження речових доказів та для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та використання в подальшому в протиправній діяльності виникла необхідність в накладенні арешту.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, клопотання про накладення арешту підтримав в повному обсязі.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи, що власники вилученого майна на теперішній час не встановлені, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника/власників майна чи їх представників, оскільки їх відсутність у судовому засіданні не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділенням ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000791 від 16.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

17.09.2025 року, у період часу з 17 год. 00 хв. по 17 год. 18 хв. слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 проведено огляд місця події за координатами: 49.9345543, 36.1581546, де було виявлено та вилучено:

-залишки алюмінієвої обмотки зі слідами горіння та кіптяви, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036560;

-залишки мідної проволоки, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036559;

-шматок кабелю зі слідами горіння та кіптяви, який поміщено до сейф-пакету NPU 5036561.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 17.09.2025 вищевказані речі було визнано речовими доказами.

Власник вищевказаних речей на теперішній час не встановлений.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування на вилучені 17.09.2025 року в ході огляду місця події за координатами: 49.9345543, 36.1581546, речі та предмети, а саме:

-залишки алюмінієвої обмотки зі слідами горіння та кіптяви, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036560;

-залишки мідної проволоки, які поміщено до сейф-пакету NPU 5036559;

-шматок кабелю зі слідами горіння та кіптяви, який поміщено до сейф-пакету NPU 5036561.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1