печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління НП України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000506 від 08.03.2024 (виділене із кримінального провадження № 0000091 від 13.04.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції від 06.11.2022), ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України, та ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України) за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч.ч. 4, 5 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінились, оскільки ризики, запобігти яким можливо виключно шляхом застосування до підозрюваного найтяжчого запобіжного заходу, жодним чином не зменшились.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Захисник підозрюваної у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки ризики недоведені. Просив зменшити розмір застави або змінити запобіжний захід на менш м`який.

Підозрювана підтримала думку свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

09.02.2024 ОСОБА_5 належним чином повідомлено про підозру у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, що завдало значної шкоди потерпілому, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4, 5 ст. 190 КК України.

09.02.2024 за місцем проживання та реєстрації ОСОБА_5 проведено обшук в ході обшуку установлено її відсутність за місцем проживання та її місцезнаходження невідоме. В подальшому, цього ж дня письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 30.06.1984 за адресою її проживання - вручено дорослому члену сім?ї, а саме її матері ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка його отримала особисто та окрім того, з метою вжиття вичерпних заходів для вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у додатку «WhatsApp» за контактним номером телефону НОМЕР_1 , який використовується останьою - 09.02.2024 року скеровано повідомлення про підозру від 09.02.2024 та повістки про виклик на допит.

Так, 09 лютого 2023 о 12 год 24 хв року ОСОБА_5 відповіла на отримане повідомлення та підтвердила отримання направлених їй документів.

Крім того, за відомими електронними скриньками, які використовуються ОСОБА_5 , а саме: ІНФОРМАЦІЯ_5 та ІНФОРМАЦІЯ_6 скеровано повідомлення про підозру від 09.02.2024 та повістки про виклик на допит на 12.02.2024, 13.02.2024 та 14.02.2024.

У подальшому, підозрювана ОСОБА_5 на допит не з`явилась, про поважні причини не прибуття на виклики не повідомила.

Надалі на виконання доручення слідчого наданого у кримінальному провадженні Департаментом карного розшуку Національної поліції України встановлено, що з метою уникнення відповідальності за скоєні кримінальні правопорушення, 01 жовтня 2023 року ОСОБА_5 перетнула кордон України та на даний час перебуває за межами України, при цьому, з моменту отримання повідомлення про підозру, вживає заходів, спрямованих на переховування від органів досудового розслідування за межами України.

Після отримання вказаної вище інформації 19.02.2024 підозрювану ОСОБА_5 оголошено у розшук. Здійснення розшуку підозрюваної ОСОБА_5 відповідно до постанови слідчого доручено працівникам Департаменту карного розшуку Національної поліції України (лист №15115-2024 від 19.02.2024)

20.02.2024 ДКР НП України листом за № 15596-2024 повідомлено, що на вжиття заходів із розшуку підозрюваної ОСОБА_5 , заведено оперативно-розшукову справу категорії «РОЗШУК» за №14/371 та відомості про розшук останньої внесено до обліків інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал НП України».

У подальшому Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України на запит слідчого надано інформацію про те, що ОСОБА_5 01.10.2023 здійснила виїзд з території України та відповідно на території на територію України не повернулась.

Враховуючи зазначене та те, що підозрювана ОСОБА_5 ухиляється від явки за викликом до слідчого її місцезнаходження невідоме, і всі вжиті заходи не дозволили встановити її точне місце перебування слідчим 05.03.2024 прийнято постановою про оголошення підозрюваної ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Відповідно до повідомлення Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва за № 114099 від 17.12.2024 установлено, що 17.12.2024 до обліків Генерального секретаріату Інтерполу внесено клопотання про публікацію Червоного оповіщення щодо ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, 27.06.2024 та 20.09.2024 у спосіб передбачений законом, ОСОБА_5 належним чином повідомлено про підозру у вчиненні додаткових епізодів злочинів злочинної діяльності у складі організованої групи та вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.02.2024 у справі № 757/8225/24-к надано дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 .

25.03.2024 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

22.07.2025 о 22 год. 25 хв. підозрювану ОСОБА_5 доставлено до місця кримінального провадження, у результаті чого складено протокол про затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень.

23.07.2025 о 02 год. 05 хв. підозрюваній ОСОБА_5 вручене повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України.

23.07.2025 ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/34518/25-к застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 50 337 472 гривні строком до 08.08.2025 року.

Надалі ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/36440/25-к від 04.08.2025 строк тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено до 08.09.2025 включно.

Окрім того, ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду у провадженні №11-сс/824/6453/2025 від 27.08.2025 ухвалу про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , залишено без змін, але зменшено розмір застави з 50 337 472 гривень до 38 000 000 гривень.

Надалі слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва постановлено ухвалу у справі № 757/42733/25-к від 04.09.2025, якою продовжено строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 на 60 дній строком до 02.11.2025 включно та визначено заставу у межах 8 257 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 25 002 196 грн.

Стороні захисту та потерпілим вручене повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000506 та на даний час триває ознайомлення з матеріалами досудового розслідування загальний об`єм яких становить 95 томів.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до положень ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть у сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судом при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу та його продовженні, а також при перегляді таких рішень судами апеляційної інстанції.

Ухвалюючи рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри є наявними та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого діяння.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Даних про наявність підстав для скасування ОСОБА_5 запобіжного заходу або його зміни на менш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено наявність ряду ризиків, а саме підозрювана можливо буде переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вказані ризики підтверджуються тим, що злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 вчинено зі здійсненням багатьох складних етапів, які були покликані приховати його протиправність у складі групи осіб. Крім того, кримінальні правопорушення, викликали значний суспільний резонанс на території України, зокрема, з огляду на спосіб їх вчинення та на осіб потерпілих від кримінальних правопорушень.

Не самостійною, але не менш важливою обставиною, яка підтверджує наявність ризиків є те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, покарання за які може бути призначене у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна.

Не менш важливою обставиною при визначенні рівня обґрунтованості ризиків є те, що ОСОБА_5 тривалий час вживала активні заходи задля уникнення органу досудового розслідування та була примусово доставлена до місця проведення кримінального провадження.

Також на даний час інтерес суспільства до даного кримінального провадження не зник та продовжує існувати. Тобто, інтерес суспільства в даному випадку переважає над інтересами підозрюваної щодо забезпечення її права на свободу, а тому застосування у запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим.

Враховуючи обставини справи у сукупності, слідчий суддя вважає, що підозрювана, перебуваючи на волі, може вчиняти дії, спрямовані на перешкоджання досягненню мети кримінального провадження.

Вивченням особи підозрюваної на даний час встановлено, що обставин, які б перешкоджали утриманню під вартою підозрюваної ОСОБА_5 слідчому судді не надано, а тому слід вважати, що таких перешкод немає.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, характер та обставини вчинення злочинів, так як вони сформульовані у повідомлені про підозру та приходить висновку про доведеність ризиків.

За таких обставин, клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При визначені розміру застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини інкримінованого діяння, тяжкість кримінальних правопорушень, наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, відомості, які характеризують особу підозрюваного та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 8000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 24 224 000 грн., який зможе забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_10 покладених на неї обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні злочину та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183,194, 199, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 17.12.2025 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у розмірі 8000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 24 224 000 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві: отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО: 820172, р/р UA1012089, банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками, потерпілим, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали до 17.12.2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи Державного департаменту України з питань виконання покарань у місті Києві та Київській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи Державного департаменту України з питань виконання покарань у місті Києві та Київській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1