г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3622/25
Номер провадження 1-кс/213/496/25
У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2025 року слідчий суддя Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданого в межах кримінального провадження №0000267, за ознаками п.п.2), 4), 12) ч.2 ст.115 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с. Новоолександрівка, громадянка України, освіта професійно-технічна, не одружений, має одну дитину яку у нього вилучено службою у справах дітей, працює на ПрАТ ІнГЗК, зареєстрований: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засуджений 21.05.2024 Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу за ч.1 ст.125 КК України до 200 годин громадських робіт (відбув покарання 18.09.2024).

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу з клопотанням про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави. Зазначив, що продовжують існувати ризики передбачені п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, та вважає що зміна на більш м`який запобіжний заход неможлива.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав. Зазначив, що по даному провадженню ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення та направлено до суду, але на даний час підготовче судове засідання не призначено та не проведено.

ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував. Захисник, враховуючи позицію обвинуваченого, також не заперечував.

Заслухавши сторони, дослідивши клопотання та надані матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Обвинуваченому ОСОБА_4 ухвалами Інгулецькогорайонного суду м. Кривого Рогу обрано та продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає 04.10.2025.

Відповідно до ч.6 ст 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до ст 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

По даному провадженню ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення та направлено до суду, але на даний час підготовче судове засідання не призначено та не проведено.

Таким чином, судом встановлено дотримання вимог ст. 199 КПК України для звернення до суду з даним клопотанням.

Згідно клопотання, у провадженні CВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебували матеріали кримінального провадження №0000267, за ознаками п.п.2), 4), 12) ч.2 ст.115 КК України.

ОСОБА_4 повідомлено про підозру за п.п. 2), 4), 12) ч.2 ст.115 КК України, та пред`явлено обвинувачення у даному кримінальному провадженні за: за ознаками умисного вбивства малолітньої дитини, вчиненого з особливою жорстокістю, за попередньою змовою групою осіб.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

З`ясовано, що наведені в клопотанні прокурора дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення з огляду на матеріали, додані до клопотання, які достатньо дають підстави дійти висновку, що дана особа могла б скоїти інкриміноване їй кримінальне правопорушення, тобто ймовірно є підстави допустити її причетність до його вчинення. Судом встановлено обгрунтованість підозри у відповідності до ст 194 КПК України.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом.

Відповідно до ст. 177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за інкриміновані злочини, а саме: за п.п.2), 4), 12) ч.2 ст.115 КК України караються позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі. Злочин відноситься до особливо тяжких злочинів.

ОСОБА_4 не одружений, має одну дитину, яку відібрано службою у справах дітей, не працює. Суд враховує вік та стан її здоров`я, що ОСОБА_4 у лікаря нарколога та психіатра на обліку не перебуває. Характеризується негативно. Раніше судимий.

Судом встановлено, що продовжують існувати ризики за ст. 177 КПК України, відповідно до яких ОСОБА_4 може:

-переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

-незаконно впливати на свідків;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній міцних соціальних зв`язків не має оскільки одну дитину у нього вилучено, не одружений, раніше судимий, працює, побоюючись засудження до реального терміну покарання, може переховуватись від органів розслідування та суду, що посилюється тим, що в країні війна.

З правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в справі «W проти Швеції» від 26 січня 1993 року, слідує, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та не дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірність її поведінки, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик незаконно впливати на свідків підтверджується тим, що ОСОБА_4 , приймаючи участь у слідчих діях та ознайомившись з матеріалами провадження, фактично володіє інформацією щодо зібраних доказів, здобутих в ході досудового розслідування, перебуваючи на свободі, усвідомлюючи тяжкість покарання, матиме змогу незаконно впливати та здійснювати тиск на свідків, які викривають його як особу, що вчинила злочин

Крім цього, останній може вчинити нове кримінальне правопорушення, ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення домашнього насилля, офіційно ніде не працює, що свідчить про можливе вчинення ним повторних злочинів.

У відповідності до ч.3 ст 199 КПК України, судом встановлено, що ризики не зменшились, та обвинувачення вже пред`явлено, але підготовче судове засідання не призначено, не проведено.

Стороною захисту не спростовано вказані ризики.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ Тимошенко проти України, для того, щоб позбавлення свободи вважалося несвавільним - запобіжний захід повинен бути необхідним за даних обставин.

Суд зазначає, що на даний час, за існування вказаних ризиків, наявні аргументи тільки "проти" звільнення, тобто "за" продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки даний захід є необхідним за вказаних обставин.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і особистого зобов`язання не зможуть запобігти ризикам переховування, ризикам впливу на потерпілого, ризику вчинення нового злочину, оскільки матиме змогу ухилитись від слідства та суду, впливати на свідків, вчинити інший злочин. Вказані ризики посилюються введенням в країні воєнного стану. Особиста порука не може бути застосована, оскільки суду не повідомлено про наявність осіб, які б заслуговували на довіру та поручились за ОСОБА_4 .

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом, який у відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України є винятковим, та застосовується лише в разі неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи вказане, що строк запобіжного заходу закінчується до проведення підготовчого судового засідання, ризики не зменшились та продовжують існувати, суд вважає клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню. Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України альтернативний запобіжний захід у вигляді застави не застосовується, оскільки матеріали провадження містять відомості про вчинення інкримінованого злочину з застосуванням насильства до потерпілого.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107,131,176-178,182, 183-187,193-194,196-197,199 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0000267, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Криворізька установа виконання покарань №3» строком на 60 днів, а саме до 30.11.2025р., без визначення розміру застави.

Визначити часом закінчення строку дії даної ухвали 30.11.2025р.

Виконання ухвали покласти на ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1