Провадження № 1-кп/932/1309/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про продовження строку запобіжного заходу

03 листопада 2025 року колегія суддів Шевченківського районного суду міста Дніпра у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши в закритому судовому засіданні залі суду в місті Дніпро клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000676 від 10.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Костянтинівка, Донецької області, освіта середня спеціальна, незаміжньої, неповнолітніх дітей не має, не судимої, зареєстрованої і проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.2 ст.111 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

На розгляді Шевченківського районного суду міста Дніпра перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.2 ст.111 КК України.

В судовому засіданні у зв`язку зі спливом строку дії застосованого до ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та продовженням існування ризиків, передбачених пунктами 1- 5 ч.1 ст.177 КПК України, прокурором заявлено клопотання про його продовження на 60 днів, без застосування застави.

Обгрунтовуючи ризики, прокурор посилається на особливу тяжкість висунутого обвинуваченій злочину проти основ національної безпеки України, за який в разі доведення винуватості їй може загрожувати покарання у вигляді п`ятнадцяти років позбавлення або довічне позбавлення волі, що може спонукати обвинувачену до переховування від суду.

Також, на думку прокурора, обвинувачена в разі незабезпечення її належної процесуальної поведінки запобіжним заходом у виді тримання під вартою, може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин кримінального правопорушення і мають істотне значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Крім цього, з огляду на встановлену законом процесуальну процедуру допиту свідків прокурор вважає існуючим ризик впливу на них зі сторони обвинуваченої, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення нею інших кримінальних правопорушень або продовження кримінального правопорушення, у якому вона обвинувачується.

Вважаючи, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти реально існуючим ризикам, прокурор просив суд його клопотання задовольнити.

Обвинувачена ОСОБА_7 проти задоволення клопотання прокурора не заперечувала, захисник ОСОБА_6 при вирішенні питання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу покладався на розсуд суду.

Вислухавши думки сторін та надавши оцінку доводам клопотання, колегія суддів дійшла висновку про його задоволення, виходячи з такого.

Згідно ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.

Підставою для продовження тримання особи під вартою є встановлення того, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Оцінюючи наведені прокурором ризики, окрім ризику, передбаченого п.2 ч. 1 ст.177 КПК України, який попередньою ухвалою суду був виключений з числа існуючих як такий, що не доведений, суд дійшов висновку, що ризики, передбачені пунктами 1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України, все ж існують і є актуальними, тому ймовірність настання негативних наслідків для судового провадження продовжує існувати.

Об`єктивних даних, які б вказували на їх зменшення та можливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої більш м`яким запобіжним заходом ніж тримання під вартою, судом не встановлено, отже, потреба в обмеженні права на особисту свободу обвинуваченої шляхом продовження їй найсуворішого виду запобіжного заходу є виправданою.

При цьому суд враховує характер та обставини інкримінованого обвинуваченій кримінального правопорушення, його особливу тяжкість, суворість передбаченого законом покарання, кількість епізодів протиправної діяльності обвинуваченої, яка за версією сторони обвинувачення передавала представнику іноземної держави військово значиму інформацію, спрямовану на надання допомоги у підривній діяльності проти України, а також інтереси суспільства, що дає суду цілком достатні підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не відповідатиме меті та законодавчо визначеним підставам їх застосування і не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Отже, продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів є доцільним і гарантуватиме належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

Оскільки обвинуваченій інкримінується вчинення державної зради в умовах воєнного стану, визначення розміру застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відповідності з вимогами ч.3 ст.183 КПК України колегія суддів вважає неможливим.

Керуючись ст.314-316 Кримінального процесуального Кодексу України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченій за ч.2 ст.111 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням її в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» строком на 60 днів, по 01 січня 2026 року включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення і може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення, а особою, яка тримається під вартою, з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити начальнику ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» для виконання.

Резолютивна частина ухвали проголошена 03.11.2025, повний текст ухвали проголошено 04.11.2025 о 08.00 год.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3