Справа № 991/4326/24
Провадження 1-кп/991/53/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2025 Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого суддіОСОБА_1
суддівОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6
захисника обвинуваченого ОСОБА_7 , адвоката ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали суду постановленої 05.11.2025 без виходу до нарадчої кімнати, поданої у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001415 від 25.08.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Волочиську Хмельницької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України, та

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Бердянськ Запорізької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

І. Історія провадження

1.1. 21.05.2024 із Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі САП) до Вищого антикорупційного суду надійшли матеріали зазначеного кримінального провадження.

1.2. Ухвалою суду від 22.05.2024 у цьому кримінальному провадженні призначене підготовче судове засідання, а ухвалою від 27.06.2024 судовий розгляд.

1.3. 06.11.2025 від захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 надійшла заява про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду постановленої 05.11.2025 без виходу до нарадчої кімнати, якою відмовлено у задоволенні першого клопотання сторони захисту про допит детективів НАБУ.

1.3.1. У вказаній заяві адвокат прохав суд роз`яснити:

чи згоден суд, що сторона захисту має право доводити факт істотного порушення вимог КПК України, а саме проведення незаконних негласних слідчих дій без дозволу слідчих суддів, а також провокацію підкупу?

на якій підставі (з яких мотивів), а також на підставі якої норми КПК України суд обмежив сторону захисту в праві використання як доказів показань свідків, осіб, які безпосередньо вчиняли провокацію підкупу та безпосередньо проводили незаконні негласні слідчі дії, та прийняв рішення, що сторона захисту для доведення своєї позиції має право використовувати тільки письмові докази?

якщо суд прийшов до переконання, що сторона захисту має право доводити свою позицію письмовими доказами, то на підставі якої норми КПК України суд заборонив стороні захисту для доведення позиції використовувати показання свідків?

чи прийняв суд вже рішення про достатність письмових доказів для визнання позиції сторони захисту доведеною, якщо ні, то чому суд не дає можливість стороні захисту продовжувати доводити свою позицію за допомогою інших доказів, зокрема показань свідків?

чи надавав суд під час свого рішення наперед, без дослідження, оцінку показанням свідків, і чи мотивована відмова суду в задоволенні клопотання про виклик свідків тим, що суд вважає, що свідки не дадуть визнавальні свідчення про умисне істостне порушення ними вимог КПК України, а саме про незаконне проведення негласних слідчих дій та вчинення провокації підкупу. Якщо суд не оцінював на перед показання свідків, не приймав рішення про відмову в задоволенні клопотання на підставі того, що свідки не дадуть жодних важливих свідчень, то чому суд вважає, що визнавальні показання детективів про вчинення ними істотних порушень КПК України, проведення незаконних негласних слідчих дій, вчинення ними провокації підкупу не матимуть значення для справи та не повинні бути досліджені під час розгляду в суді?

оскільки детективи НАБУ з метою приховання слідів злочину провокації підкупу фальсифікували матеріали кримінального провадження та не зазначили в протоколах негласних слідчих дій за період 27.07.2023 - 23.08.2023, що ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 були особами залученими до проведення негласних слідчих дій, сторона обвинувачення не надала суду та стороні захисту жодного документу про те, що ОСОБА_9 та ОСОБА_10 були особами залученими до проведення негласних слідчих дій відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_7 ще до вчинення ними будь яких злочинів в період 27.07.2023 -23.08.2023, то з яких документів суд буде оцінювати були чи не були ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , особами залученими до проведення негласних слідчих дій, чому суд вважає, що цей факт можна встановити у інший спосіб ніж шляхом допитів детективів (у який спосіб)?

оскільки детективи НАБУ з метою приховання слідів злочину провокації підкупу фальсифікували матеріали кримінальних проваджень (первинного фактового та справи щодо ОСОБА_11 ) та не зазначили в протоколах негласних слідчих дій за період 27.07.2023 - 23.08.2023, жодному іншому протоколі негласних слідчих дій що два кримінальні провадження використовувалися для проведення єдиного контролю за вчиненням злочину щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в межах якого ОСОБА_9 виконував роль посередника залученого ОСОБА_10 до одержання неправомірної вигоди, що зазначену роль ОСОБА_9 ще до вчинення злочину визначили детективи НАБУ, що контроль за вчиненням злочину щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розпочався до вчинення ними будь-яких злочинів в період 27.07.2023 - 23.08.2023, то з яких документів сторона захисту може довести зазначені факти окрім як шляхом допиту свідків детективів НАБУ, які вчиняли злочини?

якщо суд не знає з яких документів сторона захисту має доводити свою позицію, то про які документи в яких містяться докази вчинення провокації підкупу тоді говорив суд, коли відмовляв в задоволенні клопотання про допит свідків?

в яких документах містяться докази про попередню злочинну змову детективів НАБУ, прокурорів САП, ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , на вчинення провокації підкупу? Чому Сторона захисту не має право доводити цей факт шляхом допиту як свідків детективів, які вчиняють провокацію підкупу?

чому за практикою судів дають дозвіл на допити ревізорів, аудиторів, експертів, понятих, а суд не дозволяє допитати детективів які вчинили провокації підкупу, які є безпосередніми свідками обставин вчинення злочину, формування умислу, мотивів, мети, об`єктивних обставин його вчинення?

з яких документів можна встановити на якій підставі ОСОБА_9 виконував роль посередника ОСОБА_10 , який для ОСОБА_10 вимагав неправомірну вигоду у всіх підряд хто до нього звертався?

на якій підставі, а також на підставі якої норми КПК України суд наперед оцінив письмові докази сторони обвинувачення як документи, яких достатньо для оцінки факту наявності чи відсутності провокації підкупу, факту умисного істотного порушення вимог КПК України та проведення незаконних негласних слідчих дій?

ІІ. Позиції сторін судового провадження

2.1. Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_6 підтримав заяву та просив суд роз`яснити ухвалу від 05.11.2025, постановлену без виходу до нарадчої кімнати.

2.2. Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_8 також підтримав таку заяву.

ІІІ. Мотиви та обґрунтування суду

Заслухавши думку учасників судового засідання щодо поданої заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Роз`яснення рішення ? це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Таким чином, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, які будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

Механізм, визначений у ст. 380 КПК України, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, або ж самим рішенням. У випадку незгоди з судовим рішенням, особа має право на його оскарження в апеляційному порядку. Для цього необхідно подати апеляційну скаргу до суду, що виніс таке рішення, але адресована вона має бути відповідному апеляційному суду.

Як убачається із журналу судового засідання від 05.11.2025, у судовому засіданні суд розглянув клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 про допит як свідків детективів НАБУ ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

За результатами розгляду такого клопотання, без виходу до нарадчої кімнати, суд постановив у задоволенні такого клопотання відмовити, суд зазначив, що дослідження і оцінка проведення негласних слідчих дій повинна здійснюватись на підставі письмових доказів, які наявні в матеріалах справи. Це рішення ухвалене з окремою думкою головуючої ОСОБА_1 , яка вважала за доцільне допитати вказаних детективів НАБУ.

Суд вважає, що вказана ухвала, постановлена без виходу до нарадчої кімнати, є зрозумілою і не містить труднощів для розуміння її точного змісту.

В той же час, як вбачається зі заяви захисника ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали від 05.11.2025, постановленої без виходу до нарадчої кімнати, у ній адвокат просить роз`яснити суд мотиви прийнятого рішення та зазначити свою думку з приводу поставлених адвокатом питань, що не є підставою для роз`яснення судового рішення в порядку ст. 380 КПК України. Такий висновок суду узгоджується з позицією Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладено в ухвалі від 22.02.2024 у справі № 761/21443/22 (провадження № 51-5417зр23).

Крім того відповідно до висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 18.11.2019 у справі № 367/3068/17 (провадження № 51-8936 кмо18) роз`ясненню підлягає судове рішення, яке є результатом судового провадження та яким вирішено питання, що становило предмет його розгляду.

В той же час, ухвала суду від 05.11.2025, постановлена без виходу до нарадчої кімнати, про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про допит, як свідків детективів НАБУ, не є судовим рішенням, яке є результатом судового провадження, визначення якого надано у п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України, і не підлягає роз`ясненню.

Отже, у задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали суду постановленої 05.11.2025 без виходу до нарадчої кімнати належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 369, 371, 372, 376, 380 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 про роз`яснення ухвали суду постановленої 05.11.2025 без виходу до нарадчої кімнати відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Головуючий суддяОСОБА_1
СуддіОСОБА_2
ОСОБА_3