печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3930/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2026 рокуСлідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, та захисту інвестицій Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

26.01.2026 року в провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, та захисту інвестицій Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, а саме накласти арешт на тимчасово вилучене майно, виявлене під час проведення обшуку 15.01.2026 за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон марки «iPhone 14 Plus», (без сім картки мобільного оператора), imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Сторона обвинувачення вказує на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002163 від 06.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Центру Гуманітарного розмінування ( ), Центру протимінної діяльності( ), ТОВ «Гуманітарна безпека»( ), ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» ( ), ТОВ «Українські сервіси розмінування» ( ) та ТОВ «Трансімпекс Демайнінг» ( ), зловживаючи своїм службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди, всупереч інтересам служби під час укладання та виконання договорів за програмою «Компенсація витрат за гуманітарне розмінування земель сільськогосподарського призначення», внесли неправдиві дані щодо фактичної площі об`ємів виконання робіт по розмінуванню , що спричинило тяжкі наслідки державі.

Відповідно до постанови КМУ від 12.03.2024 №284 затверджено Порядок використання коштів, передбачених у державному бюджеті для здійснення компенсацій витрат на гуманітарне розмінування земель. ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» () подала заявку через Державний аграрний реєстр про необхідність розмінування земельної ділянки сільськогосподарського призначення кадастровий номер :01:000:0005, загальною площею 1 721,4730 га, яка розташована на території Ізюмського району Харківської області поблизу с. Вовчий Яр та перебуває у власності ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» ().

В подальшому подані документи ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» перевіряє Центр гуманітарного розмінування та визначає вартість розмінування земельної ділянки сільськогосподарського призначення і проводить закупівлю таких послуг.

Надалі, Центром гуманітарного розмінування проведено відкриті торги по закупівлі «Послуг у сфері поводження з радіоактивними, токсичними, медичними та небезпечними відходами» - закупівля UA-2025-03-28-010612-a. За результатами проведення закупівлі переможцем визнано ТОВ «Гуманітарна безпека».

Так між Центром гуманітарного розмінування () та ТОВ «Гуманітарна безпека» () укладено Договір про надання послуг № 2025-14-р від 06.05.2025 на суму 129, 110 млн. грн з розмінування земельної ділянки сільськогосподарського призначення кадастровий номер :01:000:0005, загальною площею 1 721,4730 га, яка розташована на території Ізюмського району Харківської області поблизу с. Вовчий Яр, та використовується на праві постійного користування ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика».

В свою чергу ТОВ «Гуманітарна безпека» для виконання вказаних робіт укладає договори про надання послуг з ТОВ «Українські сервіси розмінування» ( ) та Трансімпекс Демайнінг» (), та розпочинають розмінування земельної ділянки яка використовується на праві постійного користування ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика». Факт підтвердження виконання розмінування контролює Центр протимінної діяльності, після чого видає відповідний сертифікат. Після того як оператор завершує розмінування ділянки та надсилає Центру гуманітарного розмінування документи (первинні бухгалтерські документи, акти виконаних робіт, сертифікати), останні перераховують кошти з спец рахунку на рахунок ТОВ «Гуманітарна безпека», так 26.09.2025 на рахунок ТОВ «Гуманітарна безпека» перераховано 129 110 млн. грн за виконання умов договору №2025-14-р від 06.05.2025.

Так, аналізом діяльності ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» () станом на 18.08.2025 встановлено, що протягом 2023-2025 років службові особи ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» () на єдиній земельній ділянці сільськогосподарського призначення, що мають у власності чи в оренді, кадастровий номер :01:000:0005, загальною площею 1 721,4730 га, яка розташована на території Ізюмського району Харківської області поблизу с. Вовчий Яр, яка значиться як замінована, та яку згідно договору №2025-14-Р від 06.05.2025 року укладеним між Центром гуманітарного розмінування () та ТОВ «Гуманітарна безпека» () необхідно розмінувати за рахунок бюджетних коштів згідно до постанови КМУ проводились сільськогосподарські роботи з оброблення вказаної земельної ділянки, посіву та збору врожаю сільгоспкультур: сільгоспроботи з культивації, посів сільгоспкультур та інше. В ході проведення розшукових дій на земельній ділянці з кадастровим номером :01:000:0005, загальною площею 1 721,4730 га, яка розташована на території Ізюмського району Харківської області поблизу с. Вовчий Яр зафіксовано, що земельній ділянці яку необхідно розмінувати проводились сільськогосподарські роботи з оброблення вказаної земельної ділянки та збір врожаю сільськогосподарських культур.

В результаті виконання доручення слідчого, наданого в порядку, передбаченому ст. 40 КПК України, оперативними працівниками встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення, що розслідується у даному кримінальному провадженні причетні службові особи Центр гуманітарного розмінування (), Центру протимінної діяльності( ), ТОВ «Гуманітарна безпека»( ), ДП ТОВ «БІ ЕМ ГРУП ЛТД» «Агрогеофізика» () правонаступником наразі якої є ТОВ «Агрогеофізика» ( ), ТОВ «Українські сервіси розмінування» () ТОВ «Орлан-Транс-Груп» ( ).

Так, начальником Центру протимінної діяльності () є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

15.01.2026 на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, а також відшукання та вилучення майна у вигляді речей та документів.

В ході проведення обшуку за вказаною адресою виявлено та вилучено: -мобільний телефон марки «iPhone 14 Plus», (без сім картки мобільного оператора), imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Вищевказане вилучене майно належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Повернення або передача володільцям, особам, у яких було проведено обшук, вилучених речей та документів може призвести до наслідків, передбачених ч. 11 ст. 170 КПК України.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його відчуження та/або приховування, метою - збереження речових доказів, які можуть бути досягнуті лише через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Накладення арешту на вищевказані речі і документи не є припиненням права власності, такий захід є тимчасовим, а отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження. Потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи володільця майна. При цьому, жодних негативних наслідків арешту майна не має.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Пунктом 2 ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна повинна враховуватися можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України). Відповідно до вимог ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів, систем зв`язку допускається, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

З приводу розумності та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, можемо зазначити, що критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчої судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50). В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя, дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту, з метою забезпечення кримінального провадження та запобігання можливості його приховання, псування, знищення та відчуження, з метою збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, та захисту інвестицій Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, виявлене під час проведення обшуку 15.01.2026 за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-мобільний телефон марки «iPhone 14 Plus», (без сім картки мобільного оператора), imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна негайно виконується слідчим та/або прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1