Справа № 642/8221/25
Провадження № 1-кс/642/1872/25
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

24 грудня 2025 року слідчий суддя Холодногірського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу в.о.начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_2 на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Холодногірського районного суду м. Харкова 23.12.2025 року надійшла скарга в.о.начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби (надалі Офіс) ОСОБА_2 на постанову дізнавача СД ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 27.10.2025 про закриття кримінального провадження №0000015 від 12.03.2025 р.

В скарзі вказує, що 22.09.2023 року до слідчого управління ГУ НП в Харківській області та Харківської обласної прокуратури в порядку ст.214 КПК України надійшла заява начальника ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення.

03.11.2025 року Офіс отримав дізнавача СД ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 27.10.2025 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 12.03.2025 р. за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.351-1 КК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Щодо строку звернення зі скаргою, представник заявника подав клопотання про поновлення строку на звернення до слідчого судді зі скаргою, зазначивши, що строк на оскарження був пропущений через те, що з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався та дії по теперішній час, що Харківська міська територіальна громада з 15.09.2022 року до теперішнього часу віднесена до територій можливих бойових дій, та що постійне проведення бойових дій на території Харківської області, ракетні та артилерійські обстріли міста Харкова, періодичне знеструмлення будівлі Держпрому (в якій розташований Офіс)у зв`язку з військовою агресією російської федерації на території України, що ставить під загрозу життя за здоров`я працівників Офісу, у зв`язку з чим вважає, що строк пропущений з поважних причин та просить суд поновити строк подання скарги на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, приходить до висновку про необхідність повернення скарги, за наступних підстав.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення дізнавача про закриття кримінального провадження.

Статтею 304 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі змісту скарги вбачається, що Офісом 03.11.2025 року була отримана оскаржувана постанова дізнавача, винесена ним 27.10.2025 року.

Частиною 1 ст. 304 КПК України визначено строк, протягом якого заявником може бути подана скарга на рішення слідчого, дізнавача, прокурора, а саме протягом 10 днів з моменту прийняття рішення.

Зазначені положення законодавства є чіткими і зрозумілими, доведені до відома заявника у встановленому порядку, а наслідки їх недотримання є цілком передбачуваними.

Однією з головних засад кримінального судочинства є розумність строків. Так, відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Отже, про прийняте дізнавачем рішення про закриття кримінального провадження Офіс достеменно дізнався 03.11.2025 року. Таким чином, останнім днем звернення зі скаргою до слідчого судді є 13.11.2025 року.

Натомість, представник заявника до слідчого судді звернулася лише 23.12.2025 року, тобто поза межами 10-ти денного строку зі значним пропуском строку більше ніж на один місяць.

Згідно з п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Поновлення процесуального строку за ст. 117 КПК України здійснюється, якщо він пропущений із поважних причин.

Представник заявника порушує питання про поновлення строку на оскарження рішення дізнавача про закриття кримінального провадження , однак не наводить жодних поважних причин пропуску такого строку, а також не зазначає об`єктивно непереборних обставин, які завадили йому вчасно, тобто до 14.11.2025, звернутися зі скаргою.

Підстави пропуску строку на оскарження рішення дізнавача про закриття кримінального провадження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання такої скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Отже, поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

При цьому сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні ще не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, і питання поважності причин, які вплинули на пропуск процесуального строку, має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у клопотанні та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 13 березня 2025 року по справі 616/905/19 навів правовий висновок щодо умов для визнання поважною причиною пропуску процесуального строку через запровадження воєнного стану. Так, для визнання поважною причиною для пропуску процесуального строку запровадження воєнного стану в Україні, як підстави для його поновлення, слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування, хід бойових дій, існування реальної небезпеки для життя учасників процесу, тривалість самого процесуального строку час, який минув із дати завершення процесуального строку, наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку, поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Слідчий суддя враховує, що Шевченківський район міста Харкова (в якому розташований Офіс) та Холодногірський районний суд м. Харкова територіально не знаходиться у зоні активних бойових дій, що могло б стати на заваді заявнику вчасно звернутися зі скаргою, суд функціонує за звичним графіком роботи, місце розташування скаржника знаходиться у Госпрому (Шевченківський район м. Харкова) у безпосередній близькості від суду. Крім того слід зазначити, що на протязі останнього місяця у м. Харкові були відсутні довготривалі ( кілька денні, кілька недільні ) відключення світла. Також скаржник мав можливість звернутися до суду з вищезазначеною скаргою, написаною власноруч.

Також слідчий суддя враховує, що скарга не містить посилання на конкретні обставини, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку, а також доказів, що скаржником вживались розумні заходи для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Разом з тим право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання принципу верховенства права, а саме, одного з його елементів принципу правової визначеності.

У справі "Мельник проти України", заява № 23436/03, рішення від 28.03.2006, пункти 22 23 Європейський Суд вказав, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. The United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, серія А, N 18, с.18, параграф 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (див. v. France рішення від 29 липня 1998 року, Reports of Judgment and Decisions 1998-V, c.1867, параграф 37). Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність повернення скарги заявника на підставі п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, оскільки слідчим суддею не вбачається підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження рішення дізнавача про закриття кримінального провадження .

Положеннями ч.7 ст. 304 КПК України передбачено, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити в.о.начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби (надалі Офіс) ОСОБА_5 , у поновленні строку на оскарження рішення дізнавача СД ВП №2 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 від 27.10.2025 про закриття кримінального провадження № 0000015 від 12.03.2025 р.про закриття кримінального провадження.

Скаргу в.о.начальника Північно-східного офісу Держаудитслужби (надалі Офіс) ОСОБА_2 на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження, повернути особі, яка подала скаргу.

Копію ухвали про повернення скарги надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити особі, яка подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1