Справа № 303/977/20
Провадження № 1-кс/303/1600/25
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
У Х В А Л А

(про залишення заяви без розгляду)

26 грудня 2025 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні 0000068 від 08.10.2025,

У С Т А Н О В И В :

26 грудня 2025 року ОСОБА_2 звернулася до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні 0000068 від 08.10.2025.

Дослідивши вказану заяву доходжу до наступного висновку.

Згідно з положеннями статті 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює. При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Аналіз наведених положень в сукупності зі загальними засадами та завданнями кримінального провадження вказує на те, що відвід може бути заявлений лише слідчому судді, судді, який здійснює судове провадження одноособово або одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, що прямо наведено у ст. 81 КПК.

Дослідивши матеріали клопотання, установлено, що ОСОБА_2 у межах розгляду даної скарги на бездіяльність слідчого, слідчому судді ОСОБА_3 вже втретє заявлено відвід. У задоволенні попередніх двох відводів слідчому судді ОСОБА_3 від 20.10.2025 та від 24.10.2025 суддею, який їх розглядав у порядку встановленому КПК України, відмовлено з підстав їх необґрунтованості.

На думку суду, така процесуальна поведінка заявника суперечить завданням і засадам кримінального провадження, адже повторність та систематичність заявлення відводів має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження та очевидно перешкоджає можливості дотримання цих засад і виконанню наведених завдань.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 §1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Однак, суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Окрім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 §1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

У цьому випадку право на доступ до правосуддя, зокрема право на звернення до суду зі заявою про відвід не порушується, адже попередні дві заяви про відвід слідчого судді, прийняті судом і розглянуті. Натомість, повторна подача заяви про відвід, яка має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, перешкоджає виконанню наведених вище завдань кримінального провадження та дотриманню його засад.

У цьому контексті слід відзначити, що учасник судового процесу має користуватися процесуальними правами саме з метою виконання завдання судочинства, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо ж такий учасник здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (затягування розгляду справи), він виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Учасник справи може мати сумніви у тому, чи відповідають дії суду чинному законодавству, а також у неупередженості або об`єктивності суддів. Він вправі висловлювати ці сумніви у поданій до суду заяві про відвід, проте він не повинен зловживати таким правом.

Таким чином, виходячи з наведеного, приходжу до висновку, що подана заява містить ознаки зловживання правом на відвід, що, відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК України, є підставою для залишення такої заяви без розгляду.

Керуючись ст. 81 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_2 про відвід слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні 0000068 від 08.10.2025 - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду ОСОБА_4