Провадження №1-кс/523/4464/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Пересипського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції), розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП № 1 ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по матеріалам кримінального провадження №0001251, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.07.2025 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеса, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001251 від 18.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.07.2025 приблизно о 19 годині 00 хвилин (більш точний час у ході досудового слідства встановити не видалось можливим) у ході розпивання алкогольних напоїв між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його цивільною дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які знаходились в приміщенні кухні квартири АДРЕСА_2 , виник словесний конфлікт. У ході вказаного конфлікту ОСОБА_7 штовхнула своїми руками ОСОБА_6 , внаслідок чого останній впав спиною на міжкімнатні двері, що ведуть з приміщення кухні до приміщення коридору, які у свою чергу мали вставку зі скла розміром 125*57 см, та яке в результаті падіння останній розбив спиною, у зв`язку з чим отримав тілесні ушкодження у вигляді порізів на середній частині спини.

Зважаючи на вищевказані дії ОСОБА_7 , у ОСОБА_6 виник умисел на умисне вбивство останньої, у зв`язку з чим останній, знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, протиправно, на ґрунті особистих неприязних відносин, які раптово виникли внаслідок словесного конфлікту, з мотивів особистої неприязні, з прямим умислом, з метою заподіяння смерті останній, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання їх суспільно-небезпечних наслідків, схопивши шматок скла клиновидної форми розмірами 18*4 см, умисно наніс ним ОСОБА_7 один удар в передню частину шиї, внаслідок чого спричинив їй тілесне ушкодження у виді колото-різаної рани передньої поверхні шиї зліва з травмою декількох кровоносних судин на рівні шиї, яке через короткий проміжок призвело до настання смерті останньої внаслідок недокрів`я внутрішніх органів.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без застосування розміру застави у відношенні ОСОБА_6 .

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими.

Захисник заперечувала проти клопотання та просила застосувати до її підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний під час розгляду підтримав думку свого захисника, та просив не позбавляти його свободи.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, допитавши підозрюваного, а також вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

18.07.2025 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Цього ж дня про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, повідомлено:

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому злочині підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

- повідомленням оператора «102» про те, що 17.07.2025 року о 19:26 годин, ножове поранення у жінки за адресою: АДРЕСА_1 .

- протоколом огляду місця події в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: стілець білого кольору зі слідами РБК, який упаковано до картонної коробки, фрагмент скла зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, рушник зі слідами РБК, який упаковано до картонної коробки, фрагмент скла зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, змив зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, змив з поверхні шафи зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, змив з підлоги біля трупа зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, змив з дверної рами зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту, змив з підлоги біля дверей кухні зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту. мобільний телефон марки «Редмі М2006» блакитного кольору, який упаковано до сейф пакету НПУ №NPU 2026314.

- протоколом огляду місця події в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон «Редмі» з imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 в корпусі чорного кольору в чохлі чорного кольору, який упаковано до сейф пакету НПУ № NPU 2026313.

- Протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка повідомила про відомі їй обставини даного кримінального правопорушення, а саме про події які мали місце до та після отримання тілесних ушкоджень потерпілою ОСОБА_7

?Протоколом затримання особи згідно ст. 208 КПК України, підозрюваного у вчиненні злочину затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

?Лікарським свідоцтвом про смерть № 304 від 18.07.2025, згідно якого причина смерті ОСОБА_7 є ушкодження внаслідок контакту з гострим предметом, намір не визначений.

?іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження та вирішення визначених ст. 2 КПК України завдань по вказаним кримінальним провадженням, проведення досудового розслідування у розумні строки, необхідно застосувати запобіжний захід, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 176, ст. 183 КПК України, тримання під вартою, не застосування якого, дасть підозрюваному можливість:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та суду є обґрунтованим, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді - позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, та у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні даного кримінального правопорушення, він зможе безперешкодно залишити місце свого проживання, з метою уникнення покарання, в тому числі і на територію тимчасово непідконтрольну України.

Зазначене беззаперечно може вказувати на наявність обґрунтованого побоювання у органу досудового розслідування про небезпеку переховування підозрюваного.

Ризик незаконно впливати на свідків зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_6 , раніше знайомий зі свідком ОСОБА_8 і останньому відомо про місце її проживання, через що підозрюваний може здійснювати вплив на неї, з метою зміни останньою своїх показань. Не виключається вплив на інших свідків по даному кримінальному провадженню.

Так, її показання мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду, обумовлюється тим, що на теперішній час ОСОБА_8 не допитана в судовому засіданні. КПК встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом; Зазначене вказує на наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є обґрунтованим, так як підозрюваний ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, не має постійного заробітку, не навчається, що свідчить про можливість вчинення нового злочину, та вказує на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також при обранні запобіжного заходу в порядку ч. 1 ст. 178 КПК України прошу слідчого суддю врахувати те, що докази про вчинення злочину підозрюваним є вагомими, покарання, яке загрожує йому в разі визнання винним у вчиненні вказаного злочину передбачене законом у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Крім того, з урахуванням діючого на території України воєнного стану та збройної агресії Російської Федерації, існує додатковий ризик невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Також, при обранні запобіжного заходу у порядку ч. 1 ст. 178 КПК України прошу слідчого суддю врахувати те, що докази про вчинення злочину підозрюваним є вагомими, покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні злочину передбачене законом у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, задовільний стан здоров`я та молодий вік, відсутність міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання на території м. Одеси.

Вказані обставини окрім клопотання підтверджуються іншими матеріалами провадження.

Вказані обставини дають обґрунтовані підстави вважати, що, перебуваючи на свободі, підозрювана буде перешкоджати виконанню покладених на неї процесуальних обов`язків.

За указаних обставин підстави для застосування до підозрюваної будь-якого іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, відсутні.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, та з урахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вміненого ОСОБА_6 діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обставин які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України - не має.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991).

Таким чином, на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя обґрунтовано вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

Крім того, з урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає можливим не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки згідно ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 ОРУП № 1 ГУНП України в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тривання під вартою в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 16.09.2025 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1