ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2036/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" липня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 14 липня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002680, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Кіровоград, освіта вища, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

16 липня 2025 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло вказане вище клопотання.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 16 липня 2025 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР №0002680 від 14.07.2025, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.07.2025 року приблизно о 23 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 на прибудинковій території, в стані алкогольного сп`яніння, де зустрів ОСОБА_8 , з яким виник словесний конфлікт на побутовому ґрунті.

В ході даного конфлікту між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виникла обопільна штовханина, та бійка. Після чого, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, керуючись раптово виниклим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, наніс декілька ударів руками в область голови потерпілого, від яких останній не втримався та впав на тротуар, втративши свідомість. Своїми діями, ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_8 , тяжкі тілесні ушкодження у вигляді важкої відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку важкого ступеню з формуванням вогнища забою в лобно-скроневій ділянці головного мозку з права та гострої субдуральної гематоми в правій скроневій ділянці, лінійного перелому скроневої кістки ліворуч з переходом на основу черепа. Після отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 був доставлений до лікарні ШМД у відділення реанімації.

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення та можливість призначити йому покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризик впливу на свідків обґрунтовується тим, що свідки- це сусіди підозрюваного, вони проживають в одному будинку.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовано тим, що наразі у Подільському районному суді м. Києва розглядається кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за частиною другою, четвертою статті 187 КК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, надав суду ряд характеризуючих документів на підозрюваного, зокрема посвідчення про нагородження його нагрудними знаками «Золотий хрест», «Знак пошани», відзнакою «Хрест доблесті», характеристику з місця служби та інші. Вказав, що підозрюваний також отримав тілесні ушкодження від потерпілого, його вдарили пляшкою по голові, та надав довідку КНП «Київська міська клінічна лікарня № 1» про фіксацію тілесних ушкоджень, фото таких ушкоджень. Вказав, що підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування, він є діючий військовослужбовець ЗСУ. Вказані прокурором ризики є необґрунтованими та «стандартними», просив долучити до матеріалів справи заяви осіб, які готові взяти підозрюваного на поруки, проте вони не змогли з`явитись у судове засідання. Також просив заслухати командира роти підозрюваного, який також готовий взяти ОСОБА_5 на поруки. У задоволенні клопотання просив відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжних захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію адвоката, вказав, що дійсно є військовослужбовцем ЗСУ, був у Києві у відпустці та через 9 днів мав їхати знову до військової частини, яка дислокується у АДРЕСА_4 , не розуміє як так сталось, він був в стані сп`яніння, до нього почали чіплятись, в тому числі потерпілий, почалась бійка, об його голову розбили пляшку. Жалкує, що потерпілий перебуває у такому стані в лікарні, готовий допомагати йому з лікуванням.

У судовому засіданні було заслухано пояснення ОСОБА_9 , який є командиром роти охорони в/ч та виконуючим обов`язки начальника штабу військової частини, який вказав, що підозрюваного знає з травня 2022 року, характеризував його виключно позитивно, вказав, що ОСОБА_5 виконував бойові завдання в Донецькій області, на цей час перебуває у військовій частині у АДРЕСА_4 , був у відпустці у м. Києві. Вказав, що на території в/ч ніколи не було помічено порушення ним дисципліни, не перебував у стані алкогольного сп`яніння, зауважень та нарікань не мав. Зазначив, що контролювати поведінку підозрюваного, зокрема щодо виконання покладених на нього судом обов`язків зможе за рахунок видачі наказу про заборону йому залишати військову частину.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, ОСОБА_9 , дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР №0002680 від 14.07.2025, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

14 липня 2025 року ОСОБА_10 було затримано у порядку статті 208 КПК України.

15 липня 2025 року ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол огляду місця події від 14.07.2025; довідки КНП «КМКЛ ШМД» №82 та №83 від 14.07.2025; протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 14.07.2025; протокол огляду документів (відеозаписів) від 14.07.2025; протокол затримання ОСОБА_5 від 14.07.2025; інші матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_10 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_10 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, у судовому засіданні підозрюваний не заперечував участі у бійці і з потерпілим та нанесення йому ударів.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_10 у вчинені злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною першоюстатті 121 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог частини першої статті 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, потерпілого, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_10 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, зокрема враховуючи те, що підозрюваний є військовослужбовцем, військова частина знаходиться у місті Краматорськ, віддалено від міста здійснення досудового розслідування, та враховуючи введений в України воєнний стан, а також проведення активних бойових дій на території Донецької області може створити реальні труднощі для з`явлення підозрюваного до органів досудового розслідування чи суду.

Стосовно ризику вчинити інше кримінальне правопорушення слідчий суддя також вважає цей ризик обґрунтованим, з урахуванням обставин вчинення підозрюваним цього кримінального правопорушення, зокрема в стані алкогольного сп`яніння, та враховуючи те, що інкриміновані підозрюваному події відбулись під час розгляду відносно нього іншого кримінального провадження за обвинуваченням за частиною другою, четвертою статті 187 КК України.

При цьому, слідчий суддя вважає недоведеним ризик впливу на свідків та потерпілого, оскільки підозрюваний не заперечує нанесення потерпілому тілесних ушкоджень, розкаюється у вчиненому, бажає допомогли потерпілому із лікуванням. Крім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний також отримав під час бійки тілесні ушкодження, що підтверджується відповідною довідкою № 15 від 14 липня 2025 року, копія якої долучена захистом до матеріалів клопотання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного, суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини (див. в т.ч. п.80 рішення по справі «Харченко проти України» (заява № 40107/02) та п. 60 рішення «Єлоєв проти України» (заява №17283/02), якими встановлено, що застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою виключно на підставі наявності підозри є прямим порушенням пункту 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року.

Так статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Слідчим суддею враховуються те, що підозрюваний має місце реєстрації та проживання у м. Києві, одружений, має на вихованні та утриманні неповнолітніх дітей, має посвідчення УБД, відповідно до довідки від 14 липня 2025 року брав безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України у Торецькій, Бахмутській, Часовоярській, Званівській, Сіверській, Покровській міських територіальних громадах Донецької області у період з листопада 2022 року по січень 2025 року, відповідно до довідки від 14 липня 2025 року перебуває на військовій службі за контрактом з 15 червня 2025 року, з 19 травня 2022 року зарахований у списки військової частини НОМЕР_1 , згідно до службової характеристики тво командира військової частини НОМЕР_1 характеризується виключно позитивно, морально стійкий, користується повагою серед колег та товаришів, виявляє високі морально-етичні, професійні та ділові якості, нагороджений нагрудним знаком «Знак пошани», «Золотий хрест», та має відзнаку міністра оборони України Хрест доблесті.

Серед іншого, слідчий суддя враховує, що на цей час у провадженні Подільського районного суду м. Києва з 2019 року перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню, зокрема ОСОБА_10 за частинами другою, четвертою статті 187 КК України, вирок у справі не ухвалено.

Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Отже, з урахуванням вище викладеного, на переконання слідчого судді, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його поведінки, зокрема під час затримання та розгляду цього клопотання, стану здоров`я, те, що він є військовослужбовцем ЗСУ, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Встановлено, що підозрюваний проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Поряд з цим, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного не може бути застосований такий запобіжний захід як особисте зобов`язання, оскільки ви буде не дієвим у цьому випадку.

Також слідчий суддя не вбачає підстав для передання підозрюваного на поруки, заяву про що було подано захисником у судовому засіданні, оскільки відповідно до частин першої, другої статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру. Поручителі ОСОБА_15 та ОСОБА_16 лише подали письмові заяви через захисника, особисто до суду не з`явились, що позбавило слідчого судді переконатись у можливості передачі підозрюваного на поруки саме вказаним особам.

ОСОБА_9 у судовому засідання підтримав подану адвокатом заяву, але заслухавши поручителя щодо тривалості їх знайомства, характеристики підозрюваного, враховуючи те, що і підозрюваний, і поручитель є діючими військовослужбовцями та місце проходження їх служби може змінитись у будь-який момент, що може призвести до неможливості поручителем виконувати свої обов`язки та контролювати підозрюваного, а також враховуючи вказані поручителем заходи, які можуть бути застосовані ним до підозрюваного, для здійснення контролю за його поведінкою, слідчим суддею не було встановлено того, що ОСОБА_9 дійсно зможе забезпечити бездоганну процесуальну поведінку підозрюваного, і такий запобіжний захід буде дієвим.

Відповідно до приписів частин першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно із частиною шостою статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З огляду на викладене, беручи до уваги наявність у підозрюваного постійного місця проживання, враховуючи наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, можливу міру покарання, у випадку визнання його виним, стан потерпілого на час розгляду клопотання (перебування у лікарні без свідомості), з огляду на положення частини четвертої статті 194 КПК України, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту терміном на два місяці із покладенням на нього обов`язків, визначених частиною п`ятою статті 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть пункту 2 частині третьої статті 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.), оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім часу переміщення до найближчого укриття під час повітряної тривоги та необхідності отримання екстреної медичної допомоги.

Відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , 1991 року народження такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; цілодобово не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає - м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Вказані обов`язки покладаються на ОСОБА_5 , 1991 року народження строком до 15 вересня 2025 року.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваного покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 23 липня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1