Справа № 946/2841/25
Провадження № 1-кс/946/875/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділення № 1 СВ Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області погодженого з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кілія, Кілійського району, Одеської області, громадянина України, офіційно не працюючого, з середньою освітою, проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 , в силу ст.ст. 88-91 КК України раніше судимий:

- 18.12.2000 Кілійським районним судом за ст. 17, ч. 3 ст. 140 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки. На підставі ст. 45 КК України, засуджений умовно, іспитовий строк 3 роки;

- 25.12.2001 Кілійським районним судом за ст. 42, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки

та 6 місяців. В силу ст. 43 КК України, частково приєднано 6 місяців позбавлення волі за вироком Кілійського районного суду від 18.12.2000, остаточне покарання 5 років позбавлення волі. Звільнений 27.07.2006 у зв`язку із відбуттям строку покарання;

- 15.06.2009 Кілійським районним судом за

ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст. 72, ч.ч. 2, 3 ст. 185,

ст. 395 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки та 1 місяць. Звільнений 10.10.2012 у зв`язку із відбуттям строку покарання;

- 13.12.2013 Рибинським міським

судом Ярославської області за ч. 3 ст. 69,

п. А ч. 3 ст. 158 КК рф до позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ст. 73 КК рф засуджений умовно, іспитовий строк 1 рік та 6 місяців;

- 11.06.2018 Приморським районним судом

м. Одеси за ст. 69, ч. 2 ст. 289 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки

та 7 місяців. Звільнений 16.07.2018 у зв`язку із відбуттям строку покарання;

- 25.10.2022 Кілійським районим судом за

ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення

волі строком на 3 роки. На підставі

ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік

та 6 місяців. 03.06.2024 знятий з обліку в Ізмаїльському РВ № 1 ФДУ «Центр пробації»;

- 24.07.2023 Приморським районним судом

м. Одеси за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки. На підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням, іспитовий строк 2 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділенням № 1 СВ Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000499 від 29.03.2025, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Як зазначено слідчим в клопотанні, до ВП №1 Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлена особа 28.03.2025 приблизно о 20:00 год, під час дії воєнного стану, проникла до вказаного будинку, звідки таємно викрала рюкзак зеленого кольору вартістю 600 грн, ноутбук "Asus" чорного кольору вартістю приблизно 3000 грн, другий ноутбук чорного кольору "Асус" вартістю приблизно 10000 грн., а також турбинку "Дніпро" вартістю 1250 грн, та зарядний пристрій для мобільного телефону "Xiaomi вартістю 1100 грн. Загальна сума завданого збитку встановлюється.

Так, у період дії на всій території України воєнного стану, введеного із

05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-IX від 24.02.2022, який в подальшому неодноразово продовжувався, ОСОБА_5 , 28.03.2025 з 19:37 по 19:44, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, визначив об`єктом свого посягання майно, яке було у власності ОСОБА_6 , яке знаходилось у приватному домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2 .

Після чого, ОСОБА_5 реалізуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, повторно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, перебуваючи на території приватного домоволодіння з 19:37 по 19:44 годин 28.03.2025, через прикриті, не зачинені на замок двері проник в приміщення квартири належної ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, звідки таємно викрав майно яке належить ОСОБА_6 : ноутбук чорного кольору «ACER» з наліпкою на зворотній стороні, на якій зазначено «SNID: 6», «S/N: NXM3CEU0033080D3981601», MFG Date: 2013/02/20, «E-1-521-11202G50Mnks», в кількості однієї одиниці, вартістю 3633 грн., ноутбук чорного кольору «ASUS», на зворотній стороні якого мається наліпка з написами: «RN48754224 ASUS», «A55VD-SX092V ASUS A55V NOTEBOOK», «2013-03-26 13:31», «C5N0FS158821195» вартістю 5116 грн., зарядний пристрій з маркуванням: «HP 7Z05661506» модель PA-1650-02H вартістю 422 грн 80 коп., зарядний пристрій з маркуванням «Fujitsu SIEMENS S/N Z2W» модель ADP-90SB, AD 100-240V 1.5A, 20 4.5A вартістю 331 грн. 10 коп., зарядний пристрій «FORTE» вартістю 250 грн., рюкзак тканинний сірого кольору, на якому мається напис всередині зірки яку перетинає стрічка «GoldBE» в кількості вартістю 380 грн., після чого з викраденим залишив місце вчинення кримінального правопорушення, розпоряджатись викраденим майном на власний розсуд, завдавши ОСОБА_6 майнову шкоду на загальну суму 10 132 грн. 90 коп.

11.04.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив обрати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, а також вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно до вимог ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового засідання слідчий та прокурор зазначили, що необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваної у зв`язку з наявністю ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як встановлено в судовому засіданні, слідчим відділом № 1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000499 від 29.03.2025, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

11.04.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається обґрунтованість підозри

ОСОБА_5 у інкримінованому йому діянні, що підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколом огляду місця події за участю ОСОБА_5 , в ході якого ОСОБА_5 зазначив, що заволодівши майном за адресою: АДРЕСА_2 заховав його по вулиці Грецькій у водосточной канаві, у м. Кілія за координатами: 45,44298 N та 29,27213 E, та в подальшому ОСОБА_5 добровільно видано викрадене майно, протоколом огляду відео, яке вилучено у ОСОБА_6 , на якому зафіксовано факт проникнення ОСОБА_5 до будинку ОСОБА_6 , а також постановами про визнання речовими доказами та долучення їх до матеріалів кримінального провадження та іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини справа "Нечипорук і Йонкало проти України" термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Враховую вказане, слідчий суддя вважає, що саме на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В свою чергу, приймаються до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що в цілому свідчить про те, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності, він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Разом з тим, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного у місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, репутацію підозрюваного та наявність судимостей у підозрюваного.

Таким чином, слідчим суддею приймається до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 має не зняту та не погашену в установленому порядку судимість, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчинені нового корисливого злочину.

Відповідно до приписів ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя враховує зазначені вище норми законодавства та практику Європейського суду з прав людини.

Так, позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.10.2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, підтвердив, що внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Враховуючи викладене, строк тримання під вартою обирається не більше 60 днів (в рамках строку досудового розслідування) і обчислюється з 11.04.2025 року. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 09.06.2025 року

Разом з тим, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень (40 х 3028 грн. =121120 грн.).

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком до 09.06.2025 року, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення № 1 СВ Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області погодженого з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою обирається не більше 60 днів (в рамках строку досудового розслідування) і обчислюється з 11.04.2025 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою припиняє свою дію 09.06.2025 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень (40 х 3028 грн. =121120 грн.).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком до 09.06.2025 року, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 22 квітня 2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1