Справа № 372/3436/24
Провадження 1-кс-1015/25
ухвала

Іменем України

01 серпня 2025 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю представниці володільця майна ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

29.07.2025 року власник майна ОСОБА_5 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, обґрунтовуючи яке зазначив, 09.08.2018 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва клопотання прокурора було задоволено, накладено арешт на ряд земельних ділянок, в тому числі й належну ОСОБА_5 . До цього часу він не набув статусу підозрюваного, обвинуваченого, тому подальше збереження арешту майна порушуватиме її права власника.

Представник власника майна в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити загалом посилаючись на обставини вкладені в клопотанні, зокрема порушення прав власника майна.

Прокурор в судовому засіданні щодо вимог клопотання заперечив в повному обсязі та просив відмовити в задоволенні клопотання. Пояснив, що станом а сьогоднішній день досудове розслідування у межах кримінального провадження триває, а тому підстави для скасування арешту речових доказів не відпали.

Слідчий СВ Обухівського РУП ГУНП в Київській області в судове засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомив, його не явка не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя вислухавши представника власника майна, прокурора, перевіривши та дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтовуючи клопотання власник майна посилається на те, що даний арешт майна, підлягає скасуванню, оскільки він не є необхідним та порушує його права, як власника нерухомого майна, він не вчиняла будь-яких протиправних діянь, зазначена земельна ділянка набута нею у власність на законних підставах.

З наданих слідчому судді під час розгляду справи доказів вбачається наступне:

Слідчими Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000290 від 22.05.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Обухівською окружною прокуратурою Київської області.

09.08.2018 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва клопотання прокурора було задоволено, накладено арешт на ряд земельних ділянок, в тому числі й належну ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 2, п.п. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до п. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Станом на час розгляду цього клопотання проведення досудового розслідування у межах кримінального провадження триває.

Постановою слідчого СУ ГУНП в Київській області від 23.07.2018 року земельна ділянка з кадастровим номером 0:03:001:0074, що на праві власності належить ОСОБА_5 визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що зазначене у клопотанні майно має правовий статус речового доказу, його збереження до закінчення досудового розслідування має суттєве значення для досягнення мети кримінального провадження.

Враховуючи викладене, вважаю, що фактичних підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Аналізуючи правові підстави клопотання слід також прийняти до уваги, що з його змісту вбачається, що станом на час розгляду клопотання досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В межах цього судового розгляду не доведено обставини, які б вказували на те, що в подальшому застосуванні такого заходу кримінального провадження, як арешт майна відпала потреба.

З огляду на викладене, скасування арешту майна та повернення вилученого майна до закінчення проведення досудового розслідування може зашкодити досягненню мети кримінального провадження.

Відповідно до п.п. 15, 16 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Факт наявності порушень прав чи законних інтересів особи, що звернулась із цим клопотання і які б підлягали судовому захисту, під час судового розгляду не доведено. Вимоги клопотання не ґрунтуються на законі.

Враховуючи викладене, у судовому засіданні не встановлено достатніх правових і фактичних підстав для задоволення вимог клопотання, доводи клопотання не були підтверджені належними і допустимими доказами, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 7-9, 98, 131, 167, 170, 173, 174, 376 КПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000290 від 22.05.2017 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1