СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3614/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні за №0000094 від 23.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 та ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що слідчими СУ ГУНП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000094 від 23.03.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України та за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

11.06.2025 ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_11 , РНОКПП НОМЕР_1 на праві приватної власності належить приміщення квартири АДРЕСА_1 .

Також досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_11 відкриті наступні рахунки у таких банківських установах:

- рахунок НОМЕР_2 , відкритий в АТ АКБ «Львів» для ФОП ОСОБА_11 ;

- рахунок НОМЕР_3 , відкритий в АТ АКБ «Львів» для фізичної особи - ОСОБА_11 ;

- рахунок НОМЕР_4 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» для ФОП ОСОБА_11 ;

- рахунок НОМЕР_5 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» для фізичної особи - ОСОБА_11 .

Таким чином, арешт майна, з метою якого сторона обвинувачення звертається до суду з цим клопотанням, необхідний з метою забезпечення спеціальної конфіскації, можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень, конфіскації майна як виду кримінального покарання, що застосовується до особи у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень.

У судове слідчий не з`явився, подав клопотання про розгляд за його відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Клопотання розглядається на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України без повідомлення власника майна, з метою забезпечення схоронності майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та додатки до нього, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Під час судового розгляду встановлено, що СУ ГУНП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000094 від 23.03.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України та за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Згідно з п. 3 постанови заступника начальника СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_14 про визначення групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні від 22.05.2025, місце проведення досудового розслідування визначено за місцем розташування відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області за адресою: м. Київ, вул. Святошинська, 2-А.

Відтак, клопотання подано з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що мало місце вчинення кримінальних правопорушень, зважаючи на правову підставу для арешту майна, а саме можливість призначення покарання у виді конфіскації майна, слідчий суддя вважає, що незастосування такого заходу забезпечення як арешт майна створить ризики знищення, приховання та відчуження, яке має значення для досудового розслідування, і з огляду на завдання кримінального провадження вважає, що у даному випадку втручання у володіння майном, виходячи з визначених КПК України засад кримінального провадження, є виправданим та пропорційним.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінальних правопорушень, які можуть бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Сукупність долучених до клопотання слідчого матеріалів та викладені у ньому обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, а питання наявності події та складу кримінального правопорушення підлягає вирішенню під час судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні за №0000094 від 23.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 та ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-приміщення квартири АДРЕСА_1 - із забороною відчуження та розпорядження;

-грошові кошти, розміщені на банківських рахунках:рахунок НОМЕР_2 , відкритий в АТ АКБ «Львів» для ФОП ОСОБА_11 ; рахунок НОМЕР_3 , відкритий в АТ АКБ «Львів» для фізичної особи - ОСОБА_11 ; рахунок НОМЕР_4 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» для ФОП ОСОБА_11 ; рахунок НОМЕР_5 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» для фізичної особи - ОСОБА_11 - із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1