Провадження №1-кс/359/1524/2025
Справа №359/8893/25
У Х В А Л А

Іменем України

01 серпня 2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю заявника ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні з технічною фіксацією клопотання директора ТОВ «ПЕРСОНАЛ-ПРОПЕРТІ-МЕНЕДЖМЕНТ» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000007, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.04.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190, ч.2 ст.364, ч.3 ст.358, ч.4 ст.190 КК України,

в с т а н о в и в:

28.07.2025 року до суду надійшло зазначене клопотання про скасування арешту майна, згідно якого представник заявника вказує, що ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 12.11.2021 року (справа № 359/11154/21) по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР № 0000007, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :05:003:3004, площею 0,1787 га, розташовану на території Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області. Своє клопотання представник обґрунтовує тим, що об`єктом кримінального правопорушення, передбачено ст. 358 КК України, є встановлений законодавством порядок обігу і використання офіційних документів, який забезпечує діяльність підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, а також порядок документального посвідчення фактів, які мають юридичне значення. Предметами вказаного кримінального правопорушення можуть бути посвідчення або інший документ, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією незалежно від форми власності, а також печатки, штампи, бланки підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності. Аналіз диспозиції норми, викладеної в ст.358 КК України, свідчить про те, що земельні ділянки не є ні об`єктом кримінально протиправних дій, ні майном, набутим внаслідок вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України, та тим більше не є такими, що зберегли на собі сліди вказаного кримінального правопорушення. Ця обставина свідчить про те, що вказані об`єкти нерухомого майна не відповідають критеріям, зазначеним в ч.1 ст.98 КПК України, та не є речовими доказами. Враховуючи наведене, попередній судовий розгляд у кримінальному провадженні, з урахуванням загальних засад кримінального провадження, таких як, верховенство права, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження. З огляду на вказане предстаник заявника просить скасувати арешт.

Представник заявника в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, оскільки представником не доведено, що арешт накладався необґрунтовано або, що на даний час відпала потреба в застосуванні вказаного арешту. Так, наразі в даному провадженні призначено комплексну земельно-технічну експертизу, тому на даний час відсутні підстави щодо скасування арешту.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи, що на час розгляду клопотання у суді кримінальне провадження, у рамках якого накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :05:003:3004 площею 0,1787 га, не закрите, досудове розслідування у ньому триває, призначено комплексну земельно-технічну експертизу та експертизу з питань землеустрою, слідчий суддя вважає, що підстави для скасування арешту відсутні, тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-198, 205, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання про скасування арешту земельної ділянки з кадастровим номером :05:003:3004 площею 0,1787 га, накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду у справі №359/11154/21 від 12.11.2021 року з врахуванням ухвали про виправлення описки від 18.11.2021 року відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 05.08.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1