Справа № 404/2363/25
Номер провадження 1-кс/404/2672/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000124, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Мелітополь Запорізької області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

1.Суть клопотання.

Старший слідчий СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 49 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 148 372 грн., строком на 60 діб.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що у провадженні слідчого відділу Кропивницького районного управління поліції ГУ НП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження за № 0000124 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 березня 2021 року до виконувача обов`язків генерального директора комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_4 звернувся інженер-будівельник комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_7 з рапортом про необхідність проведення термінового ремонту споруди водонапірної башти, у зв`язку з аварійною ситуацією, внаслідок виходу з ладу конструкцій водонапірної башти що ставить під загрозу водопостачання закладу, після чого у ОСОБА_4 виник умисел на зловживання своїм службовим становищем, а саме його використання всупереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум», що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Реалізуючи вище вказаний умисел, спрямований на зловживання службовим становищем, тобто використання службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум» ОСОБА_4 було прийнято рішення про проведення закупівлі по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» без застосування порядку проведення спрощених закупівель.

Після цього, 25.03.2021 між комунальним некомерційним підприємством «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» () в особі виконувача обов`язків генерального директора ОСОБА_4 та ТОВ «Елітрум» () в особі директора ОСОБА_8 , укладено договір підряду № 05/23 по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», за адресою: вул. Металургів, 2 А, смт Нове, м. Кропивницький.

Продовжуючи реалізацію вище вказаного умислу, спрямованого на зловживання службовим становищем, тобто використання службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум» ОСОБА_4 25.03.2021 в приміщенні комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», діючи в порушення пунктів 3.2., 4.5. Договору від 25.03.2021 № 05/23, достовірно знаючи, що роботи на об`єкті «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти», не проводились, бажаючи одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум» за фактично не виконані роботи, в день укладання договору підряду, власноручпідписав від імені Замовника наданий йому ТОВ «Елітрум» Акт № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021 та засвідчив печаткою комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» (код )на суму 147 224,0 грн, за фактично не виконані роботи.

На підставі підписаного ОСОБА_4 Акту № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021, до якого внесені завідомо недостовірні відомості щодо обсягів виконаних робіт, про що останньому було достовірно відомо, комунальним некомерційним підприємством «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» () 25.03.2021 о 9.51 год, тобто в день укладання договору підряду, з розрахункового рахунку № НОМЕР_1 на рахунок ТОВ «Елітрум» () № НОМЕР_2 здійснено оплату виконаних будівельних робіт за березень 2021 року за договором підряду № 05/23 від 25.03.2021 по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» на суму 147 224, 00 грн.

Вартість фактично невиконаних робіт (завищення) по об`єкту: «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», відповідно до договору підряду № 05/23 від 25.03.2021, за прямими витратами, відповідно до Акту № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021, становить 147 224,0 грн (сто сорок сім тисяч двісті двадцять чотири гривні, 00 копійок), що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/112-25/8726-БТ від 25.07.2025, яка відповідно до примітки 3 ст. 364 КК України в 100 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян і є істотною шкодою.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані органом досудового розслідування, за ч. 1 ст. 364 КК України.

Під час досудового розслідування 01.08.2025 в порядку ст.278 КПК України вручене ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує: рапортом начальника управління нагляду Кіровоградської обласної прокуратури; рапортом в.о генерального директора «Обласна клінічна психіатрична лікаря Кіровоградської обласної ради»; протоколом огляду; показами свідків; висновком експерта, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/112-25/8726-БТ від 25.07.2025; висновками експертів, за результатами проведення судово-почеркознавчих експертиз: № 98/23-27 від 10.02.2023, № 4749/22-27/371-373/23-27 від 10.02.2023; іншими фактичними даними, отриманими в передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України спосіб, які викривають ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, - переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів та спеціалістів у кримінальному провадженні.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому.

Вказала, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України. В судовому засіданні надала стороні захисту додаткові документи на підтвердження вимог клопотання.

В обґрунтування необхідності обрання запобіжного заходу у виді застави підозрюваному ОСОБА_4 , покладається необхідність запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експертів та спеціалістів у кримінальному провадженні.

У зв`язку з цим, підозрюваному ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у виді застави, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на свою невинуватість. Просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Раніше не судимий. Щодо неможливості з`явитися до слідчого судді на розгляд клопотання зазначив, що перебував у заздалегідь запланованій відпустці.

Щодо себе вказав, що одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , даний об`єкт нерухомості належить його дружині, працює начальником Кропивницької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії» МОЗ України. За займаною посадою отримує близько 28 000 - 30 000 грн., хворіє на цукровий діабет, у власності має земельну частину під гараж в смт. Нове, осіб похилого віку, або неповнолітніх осіб на утриманні не має.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання, яке грунтується на припущеннях. Зазначив про необгрунтованість підозри, а також ризиків. Вважає, що підписання ОСОБА_4 угоди, яка в подальшому не була виконана, є цивільними правовідносинами, а не зловживання. Крім того, в кримінальному провадженні щодо службової особи підрядника, постановлено вирок. Наголошував на тому, що матеріали справи не міститься доказів того, що його підзахисний отримав неправомірну вигоду.

Заявлені стороною обвинувачення ризики грунтуються на припущеннях. Щодо першого ризику вказує, що його підзахисний з`являється до органів досудового розслідування. Нез`явлення до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу пов`язане з обгрунтованими причинами, зокрема, перебуванням в запланованій відпустці. Щодо другого ризику захисник вказує, що у підозрюваного немає наміру впливу на свідків, адже свідки йому невідомі. Зазначив, що розмір застави суперечить вимогам ст. 182 КПК України, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення. Просив застосувати до підзахисного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Долучив до матеріалів справи дані, які характеризують особу ОСОБА_4 .

ІІІ. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді.

У провадженні слідчого відділу Кропивницького районного управління поліції ГУ НП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження за № 0000124 від 16.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

01.08.2025 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Відповідно до повідомленої підозри, 24 березня 2021 року до виконувача обов`язків генерального директора комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_4 звернувся інженер-будівельник комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_7 з рапортом про необхідність проведення термінового ремонту споруди водонапірної башти, у зв`язку з аварійною ситуацією, внаслідок виходу з ладу конструкцій водонапірної башти що ставить під загрозу водопостачання закладу, після чого у ОСОБА_4 виник умисел на зловживання своїм службовим становищем, а саме його використання всупереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум», що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Реалізуючи вище вказаний умисел, спрямований на зловживання службовим становищем, тобто використання службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум» ОСОБА_4 було прийнято рішення про проведення закупівлі по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» без застосування порядку проведення спрощених закупівель.

Після цього, 25.03.2021 між комунальним некомерційним підприємством «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» () в особі виконувача обов`язків генерального директора ОСОБА_4 та ТОВ «Елітрум» () в особі директора ОСОБА_8 , укладено договір підряду № 05/23 по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», за адресою: вул. Металургів, 2 А, смт Нове, м. Кропивницький.

Продовжуючи реалізацію вище вказаного умислу, спрямованого на зловживання службовим становищем, тобто використання службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум», ОСОБА_4 25.03.2021 в приміщенні комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», діючи в порушення пунктів 3.2., 4.5. Договору від 25.03.2021 № 05/23, достовірно знаючи, що роботи на об`єкті «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти», не проводились, бажаючи одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум» за фактично не виконані роботи, в день укладання договору підряду, власноручпідписав від імені Замовника наданий йому ТОВ «Елітрум» Акт № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021 та засвідчив печаткою комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» (код )на суму 147 224,0 грн, за фактично не виконані роботи.

На підставі підписаного ОСОБА_4 Акту № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021, до якого внесені завідомо недостовірні відомості щодо обсягів виконаних робіт, про що останньому було достовірно відомо, комунальним некомерційним підприємством «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» () 25.03.2021 о 9.51 год, тобто в день укладання договору підряду, з розрахункового рахунку № НОМЕР_1 на рахунок ТОВ «Елітрум» () № НОМЕР_2 здійснено оплату виконаних будівельних робіт за березень 2021 року за договором підряду № 05/23 від 25.03.2021 по предмету «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти» на суму 147 224, 00 грн.

Вартість фактично невиконаних робіт (завищення) по об`єкту: «Послуги з поточного ремонту споруди водонапірної башти комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», відповідно до договору підряду № 05/23 від 25.03.2021, за прямими витратами, відповідно до Акту № 09/21 приймання виконаних будівельних робіт за березень 2021 року (форма КБ-2в) від 25.03.2021, становить 147 224,0 грн (сто сорок сім тисяч двісті двадцять чотири гривні, 00 копійок), що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/112-25/8726-БТ від 25.07.2025, яка відповідно до примітки 3 ст. 364 КК України в 100 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян і є істотною шкодою.

Отже, протиправними діями ОСОБА_4 , відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/112-25/8726-БТ від 25.07.2025, зловживаючи своїм службовим становищем, а саме його використанням всупереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум», завдав збитків КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня КОР» на суму 147 224,0 грн.

Перевіряючи обгрунтованість підозри слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, а саме: рапорт начальника управління нагляду Кіровоградської обласної прокуратури; покази свідків; висновок експерта, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/112-25/8726-БТ від 25.07.2025; висновки експертів, за результатами проведення судово-почеркознавчих експертиз: № 98/23-27 від 10.02.2023, № 4749/22-27/371-373/23-27 від 10.02.2023; слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Щодо позиції сторони захисту про необґрунтованість підозри, відсутності доказів отримання ОСОБА_4 неправомірної вигоди, слідчий суддя зазначає, що питання кваліфікації інкримінованого кримінального правопорушення, встановлення складу кримінального правопорушення, вирішується судом у нарадчій кімнаті при ухваленні вироку після допиту всіх учасників процесу, дослідження доказів та вчинення всіх інших дій, необхідних для повного, всебічного, об`єктивного розгляду справи.

Підозра це процесуальне рішення прокурора, слідчого (за погодженням з прокурором), яке ґрунтується на зібраних під час досудового розслідування доказах та в якому формується припущення про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення, з повідомленням про це такій особі та роз`ясненням її прав та обов`язків відповідно до чинного законодавства».

Стандарт «достатніх підстав (доказів) для підозри» є нижчим ніж стандарт «обґрунтованої підозри». Для цілей повідомлення особі про підозру він передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя бере до уваги те, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах. При цьому, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий, за погодженням з прокурором, посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України,- можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на свідків.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується тим, що підозрюваному інкримінується хоч і нетяжкий злочин, однак цей злочин відноситься до корупційних, за його вчинення, зокрема, передбачено покарання у виді позбавлення волі, що дає підстави вважати, що останній усвідомлюючи покарання, яке йому загрожує та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнути у майбутньому відповідальності. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування звільнення від відбування покарання з випробуванням чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом.

Разом з тим, поза увагою слідчого судді не може залишитися той факт, що підозрюваний, отримавши 01.08.2025 о 9.45 год повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення та о 9.52 год клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави від 01.08.2025 без повідомлення слідчого, прокурора, 03.08.2025 о 03.59 виїхав за межі України.

Слідчий суддя враховує доводи сторони захисту, що ОСОБА_4 перебував у відпустці, яка була запланована до дати вручення повідомлення про підозру та клопотанння про застосування запобіжного заходу. Однак, набувши статусу підозрюваного, розуміючи, що відносно нього буде скеровано клопотання про застосування запобіжного заходу, не повідомив про заплановану відпустку слідчого, прокурора. В ході розгляду клопотання слідчим суддею викликався в судове засідання засобами телефонного зв`язку, однак на виклики не відповідав, що вплинуло на строки розгляду клопотання слідчим суддею.

Тому, з урахуванням встановленого, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризику, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування (п.1 ч.1 ст. 177 КПК України).

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Доводи сторони захисту, що їм не відомі свідки в кримінальному провадженні, спростовуються матеріалами, доданими до клопотання, зокрема, протоколами допиту свідків та представника потерпілого. Захисник в судовому засіданні наголошував на тому, що їм не були вручені разом з клопотанням про застосування запобіжного заходу протоколи допитів свідків, що підтвердила прокурор в судовому засіданні. Разом з тим, під час судового розгляду в повному обсязі досліджені всі матеріали клопотання, документі надані стороні захисту в судовому засіданні.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

На даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України;

- пред`явлення підозри у вчиненні нетяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, ОСОБА_4 може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, із штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

- станом на день розгляду клопотання підозрюваному виповнився 71 рік;

- майновий стан - за неспростовних доводів підозрюваного має офіційний дохід 28-30 тис. грн, в наявності дві земельні ділянки, житловий будинок, в якому проживає ОСОБА_4 , належить члену сім`ї дружині;

- міцність соціальних зв`язків ОСОБА_4 має офіційне місце роботи, постійне місце проживання та реєстрації, одружений, осіб похилого віку, або неповнолітніх осіб на утриманні не має;

- репутацію підозрюваного, який позитивно характеризується за місцем роботи, має звання заслуженого лікаря України, почесні грамоти за сумлінну працю;

- інформації про наявність у підозрюваного тяжких хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню до нього запобіжного заходу, слідчому судді не надано;

- розмір ймовірно завданої кримінальним правопорушенням шкоди складає 147 224,00 грн;

- підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Оцінивши вказані обставини у їх сукупності із встановленими ризиками і обставинами розслідуваного злочину та відомостями про ймовірну участь у ньому підозрюваного, слідчий суддя вважає, що такі відомості про особу підозрюваного не спростовують висновків слідчого судді про ймовірність перешкоджання кримінальному провадженню і необхідність застосування запобіжного заходу.

Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застава як запобіжний захід має середній рівень суворості і є адекватним забезпечувальним заходом в цьому кримінальному провадженні, оскільки з урахуванням встановлених в ухвалі ризиків та наведених індивідуальних обставин підозрюваного, такий запобіжний захід буде достатнім та необхідним стримуючим фактором від ймовірної неналежної поведінки та перешкоджання кримінальному провадженню.

Водночас, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, ніж застава може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і русі кримінального провадження. Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання вказаним ризикам буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого підозрюваного та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків. Крім того, відсутні особи, які б висловили готовність надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нетяжкого корупційного злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді застави буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваного та інших осіб.

Щодо розміру застави та обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які необхідно покласти на підозрюваного.

При вирішенні питання про розмір застави, який необхідно визначити підозрюваному, слідчий суддя має враховувати тяжкість злочину, в якому він підозрюється, майновий та сімейний стан, інші дані про особу підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Як встановлено вище, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, тобто нетяжкого кримінального правопорушення, а тому враховуючи положення п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо нього, за загальним правилом, має визначатися у межах від 1 до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у тому, що перебуваючи на посаді генерального директора КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня КОР», зловживаючи своїм службовим становищем, використав його всупереч інтересам служби з метою одержання неправомірної вигоди ТОВ «Елітрум», завдав збитків КНП «Обласна клінічна психіатрична лікарня КОР» на суму 147 224,0 грн.

У своєму клопотанні прокурор просив визначити розмір застави в розмірі 49 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, обгрунтовуючи його розміром збитків у кримінальному провадженні.

З даного приводу, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст. 185 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Крім того, розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про звільнення під заставу («Георгієва проти Болгарії» (Georgieva v. Bulgaria), 2008, §§ 15, 30 та 31), також має бути враховано матеріальне становище обвинуваченого («Гафа проти Мальти»(Gafa v. Malta), 2018, § 70; «Христова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), 2006, § 111) та його платоспроможність («Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria), 2006, §§ 69-73). За певних обставин небезпідставним також буде взяття до уваги розмір збитків, що ставиться йому в провину («Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) [ВП], 2010, §§ 81 та 92).

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є нетяжким. Органом досудового розслідування в порушення вимог ст. 182 КПК України визначено розмір застави, який перевищує 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. Обгрунтування розміру застави зводиться до розміру збитків, які завдані кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя зазначає, що застава фактично є гарантією, що підозрюваний буде сумлінно виконувати визначені кримінальним процесуальним законом обов`язки, а суд має визначити таку суму застави, яка б дисциплінувала і мотивувала останнього на їх виконання. У разі невиконання покладених обов`язків, кошти, внесені у вигляді застави підозрюваному за рішенням суду не повертаються, а спрямовуються у дохід державі. Сприйняття застави як гарантії відшкодування збитків, не відповідає її правовій природі.

Заперечуючи розмір застави, захисник в судовому засіданні посилався на порушення слідчим вимог ч. 5 ст. 182 КПК України щодо розміру застави в більшому, ніж передбачено процесуальним законом розмірі. Разом з тим, доказів непомірності чи надмірного тягаря для підозрюваного у разі обрання застави в межах, визначених статтею 182 КК України, слідчому судді не надано.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 працює начальником Кропивницької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії» МОЗ України. З його слів, місячний дохід складає 28 000 - 30 000 грн., має у власності земельні ділянки, житловий будинок за місцем проживання належить дружині.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його суспільну небезпеку, дані про особу підозрюваного, його майновий та сімейний стан, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного може бути застосований запобіжний захід - застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. Саме такий розмір застави з покладенням обов`язків у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочину, що інкримінується підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків.

Таким чином, з урахуванням встановлених обставин, пояснень прокурора, захисника, підозрюваного, практики ЄСПЛ, враховуючи наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн, поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку досудового розслідування.

З врахуванням вищевикладеного, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 182. 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень).

Підозрюваний ОСОБА_4 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_4 , або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує слідчому, прокурору та слідчому судді.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , на строк з 15.08.2025 по 01.09.2025 включно, такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

-не відлучатися з м.Кропивницького, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватись як особисто, так і через третіх осіб у спілкуванні свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Кропивницької окружної прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1