Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5277/25
Провадження № 1-кс/279/1172/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" серпня 2025 р. м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000640 від 26.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27 серпня 2025 року слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №00006040 від 18.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 16.08.2025 близько 16 год 00 хв. гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , намагався здійснити доставку двох чоловіків до прикордонної території, а саме с. Дружба, Олевського району, Житомирської області, але був зупинений працівниками 9 прикордонного загону імені січових стрільців ДПСУ.

26.08.2025 року відомості про даний злочин внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000640 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

26.08.2025 на підставі письмової заяви свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , проведено огляд в період часу з 20:43 год. по 20:55 год. в приміщенні кабінету №54 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Грушевського 5, м.Коростень, Житомирської області в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакету №WAR1497199, та вилучено до Коростенського РУП грошові кошти в сумі 10000 гривень, купюрами по 1000 гривень з наступними серійними номерами: БА2281458, БП4546645, АТ328606, ГР0601145, АП0040419, АК8318701, ГП8821313, ГР9537534, ГП0369583, АТ7136864, а також паспорт громадянина України, серійний номер НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_6 , тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_6 , паспорт громадянина України НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_6 , які після проведення огляду повернуті ОСОБА_6

26.08.2025 слідчим у зазначеному провадженні було прийняте рішення про визнання вище вказаних речей речовими доказами.

Враховуючи те, що вилучене майно є речовими доказами, а також зберегло на собі сліди вчинення злочину та має значення речового доказу у кримінальному провадженні, слідчий клопотав про накладення арешту на вищевказане майно.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ визначення слідчого судді від 27.08.2025 року розгляд клопотання переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений на 09:20 годин 29.08.2025 року.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином. У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не надали.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У силу ч.1 ст.40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійсненні процесуальних дій.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що 16.08.2025 близько 16 год 00 хв. гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , намагався здійснити доставку двох чоловіків до прикордонної території, а саме с. Дружба Олевського району Житомирської області, але був зупинений працівниками 9 прикордонного загону імені січових стрільців ДПСУ.

26.08.2025 року відомості про даний злочин внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000640 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

26.08.2025 на підставі письмової заяви свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд в період часу з 20:43 год. по 20:55 год. в приміщенні кабінету №54 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Грушевського 5, м.Коростень, Житомирської області в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакету №WAR1497199 та вилучено до Коростенського РУП, грошові кошти в сумі 10000 гривень, купюрами по 1000 гривень з наступними серійними номерами: БА2281458, БП4546645, АТ328606, ГР0601145, АП0040419, АК8318701, ГП8821313, ГР9537534, ГП0369583, АТ7136864, а також паспорт громадянина України серійний номер НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_6 , тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_6 , паспорт громадянина України НОМЕР_6 , на ім`я ОСОБА_6 , які після проведення огляду повернуті ОСОБА_6 .

Згідно з постановою слідчого СВ Коростенського РУП в Житомирській області ОСОБА_3 від 26.08.2025 року у зазначеному провадженні було прийняте рішення про визнання вище вказаних речей речовими доказами.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчим суддею встановлено, що частина майна, на яке слідчий просить накласти арешт, а саме на мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакету №WAR1497199 та грошові кошти в сумі 10000 гривень, купюрами по 1000 гривень з наступними серійними номерами: БА2281458, БП4546645, АТ328606, ГР0601145, АП0040419, АК8318701, ГП8821313, ГР9537534, ГП0369583, АТ7136864, вилучене під час проведення огляду в період часу з 20:43 год. по 20:55 год., який проводився в приміщенні кабінету №54 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Грушевського, 5, м.Коростень, Житомирської області, може бути використано як докази обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч.3ст.332 КК України.

Разом з тим, на переконання слідчого судді, слідчим відповідно до п.2,3 ч.2 ст.173 КПК України не доведена необхідність арешту на паспорт громадянина України серійний номер НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_6 , тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_6 ; паспорт громадянина України НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_6 , оскільки останні є лише свідком у вказаному кримінальному провадженні, та можливість використання цих документів як доказів у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Крім того, слідчий суддя на виконання вимог п.5,6 ч.2 ст.173 КПК України повинен також враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. При цьому обмеження права власності повинно бути розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини критеріями сумісності заходу втручання у право власності із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції є такі обставини:

- чи ґрунтувалося таке втручання на національному законі. Тобто втручання держави у право власності повинно мати нормативну основу у національному законодавстві, яке є доступним для заінтересованих осіб, чітким, а наслідки його застосування - передбачуваними;

- чи переслідувало легітимну мету, що випливає зі змісту зазначеної статті. Якщо можливість втручання у право власності передбачена законом, Конвенція надає державам свободу розсуду щодо визначення легітимної мети такого втручання: або з метою контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів, або для забезпечення сплати податків, інших зборів або штрафів;

- чи є відповідний захід пропорційним легітимній меті втручання у право. Втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності.

Слідчий у своєму клопотанні не довів, що накладення арешту на паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та паспорт громадянина України для виїзду за кордон на імя ОСОБА_6 є необхідним у демократичному суспільстві та відповідатиме принципу пропорційності між публічними інтересами та мірою втручання у приватне право особи на мирне володіння своїм майном та обмеженням особи у реалізації своїх конституційних прав.

Враховуючи вищевикладене клопотання підлягає частковому задоволенню лише у частині накладення арешту на мобільний телефон та грошові кошти.

Відповідно до ст.171 ч.5 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт частини вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, подане з дотриманням строку, передбаченого ст.171 КПК України, та підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

У силу ч.3 ст.169 КПК України слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173, 309, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити частково.

Накласти арешт у формі позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на:

- мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спеціального пакету №WAR1497199 та вилучено до Коростенського РУП;

- грошові кошти в сумі 10000 гривень, купюрами по 1000 гривень з наступними серійними номерами: БА2281458, БП4546645, АТ328606, ГР0601145, АП0040419, АК8318701, ГП8821313, ГР9537534, ГП0369583, АТ7136864; яке вилучено 26.08.2025 під час проведення огляду в період часу з 20:43 год. по 20:55 год. в приміщенні кабінету №54 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою: вул. Грушевського 5, м.Коростень, Житомирської області.

У решті клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_7