печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001575, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» (), відкритих у:

1. АТ АКБ «Львiв» (МФО 325268), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3

2. АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365), а саме: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

3 АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), а саме: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 .

Також прокурор просить накласти арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001575 від 31.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території України, здійснює свою протиправну діяльність ряд організованих груп осіб, які за попередньою змовою з наразі невстановленими працівниками Державної митної служби України налагодили протиправну схему переміщення через митний кордон (імпорт) транспортних засобів різних категорій та реалізації ввезених автомобілів на території України юридичним/фізичним особам за ціною, що є ідентичною або незначним чином перевищує фактурну вартість автомобіля, задекларовану при ввезенні на територію України.

Да думку слідства вказаний факт свідчить про невідповідність ціни транспортних засобів ринковій вартості, свідоме заниження вартості товару з метою ухилення від сплати податків та часткову реалізацію за готівкові кошти, без їх відображення у будь-якій звітності.

При цьому прокурор зазначає, що обсяги показників, відображені у фінансовій/податковій звітності зазначених суб`єктів господарювання не відповідають обсягам імпорту та реалізації товарів за даними Єдиного реєстру податкових накладних, що свідчить про приховування реальних обсягів операцій та не відображення доходів з метою несплати податку на прибуток.

Водночас на думку слідства, значне збільшення кредиторської заборгованості у фінансових звітах компаній-резидентів свідчить, що попри наявність грошових коштів від реалізації транспортних засобів на території України, розрахунки з кредиторами-нерезидентами за такі транспортні засоби покупцями не здійснюються та/або здійснюються у незначному розмірі. Зазначене в свою чергу може свідчити про те, що виконання зобов`язань за імпортними договорами (контрактами) щодо здійснення розрахунків з постачальниками-нерезидентами за фактично поставлені транспортні засоби здійснюються третіми особами (іншими юридичними особами), які замінюють компанію-імпортера у якості сторони у зобов`язанні, на платній або ж безоплатній основі, при цьому фактично не будучи стороною у зовнішньоекономічному контракті.

В подальшому, підконтрольні товариства імпортери через яких було ввезено на територію України відповідну кількість транспортних засобів та згенеровано значний дохід, перереєстровуються на фізичних осіб, які є соціально незахищеними та не мають будь-якого досвіду, навичок чи освіти для управління підприємством, по суті таким чином штучно припиняючи діяльність товариств та приховуючи обставини вчинення злочинів, а залишки коштів, що були отримані від безпосередньої діяльності виводяться (легалізується) через здійснення безтоварних операцій з купівлі різних транспортних послуг, в тому числі, перевезення.

Зважаючи на викладені обставини, вказані факти в сукупності на думку прокурора свідчать про організацію схеми з ввезення на територію України транспортних засобів із підміною відомостей щодо постачальника, залучення у схему фіктивного нерезидента, з подальшою реалізацією автомобілів за заниженою вартістю та/або за готівкові кошти без сплати відповідних податків та зборів, а також незаконного переведення боргу на осіб, що не є сторонами зовнішньоекономічного контракту з метою виводу за кордон грошових коштів компаніями, не пов`язаними із операціями ввезення транспортних засобів до України.

Під час досудового розслідування встановлено, що до вказаної протиправної діяльності ймовірно причетні посадові особи ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» ().

Згідно аналітичного дослідження ДПС України від 01.05.2025 встановлено, що посадові особи ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» в період 2024-2025 ймовірно здійснили реалізацію частини «Імпортованого товару» на загальну суму 13,3 млн. грн, на адресу фізичних осіб за готівкові кошти, чим ухилилися від сплати ПДВ на загальну суму 674 тис. грн. та податку на прибуток у розмірі 2,4 млн. грн, а також здійснили легалізацію коштів отриманих злочинним шляхом на загальну суму 13,3 млн. грн.

У ході проведення досудового розслідування також встановлено, що ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» (), у своїй протиправній діяльності на даний час використовує наступні банківські рахунки, відкриті у:

1. АТ АКБ «Львiв» (МФО 325268), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ;

2. АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365), а саме: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

3. АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), а саме: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 .

Таким чином сторона обвинувачення вважає, що існують підстави вважати, що грошові кошти, які знаходься на розрахунковому рахунку вищевказаного підприємства, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та використовуватимуться для вчинення інших кримінальних правопорушень (легалізації (відмивання) та приховування майна, отриманого злочинним шляхом).

Враховуючи вищевикладені обставини, постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» () відкритих у банківських установах наведених у переліку визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001575 від 31.07.2024.

Метою арешту вищевказаного нерухомого майна, як зазначає прокурор є збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладені обставини сторона обвинувачення вважає, що існують обставини, які підтверджують, що не застування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт корпоративних прав ТОВ «Сантана Трейд» може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів у даному кримінальному провадженню.

Прокурор в кримінальному провадженні № 0001575 - ОСОБА_3 направив на адресу суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, вимоги клопотання підтримав повністю, його неявка відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання здійснено без повідомлення представника власника майна, оскільки це необхідно з метою забезпечення арешту майна (повідомлення представника може призвести до зникнення грошових коштів з рахунків товариства).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_4 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001575 від 31.07.2024 грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» () відкритих в наступних банківських установах :

1. АТ АКБ «Львiв» (МФО 325268), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ;

2. АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365), а саме: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

3. АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), а саме: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 .

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Враховуючи викладене, те, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідно до викладеного в клопотанні, що підтверджується долученими до нього матеріалами, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також слідчий суддя вважає, що в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0001575 від 31.07.2024 арешт на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «САНТАНА ТРЕЙД» (), відкритих у:

1. АТ АКБ «Львiв» (МФО 325268), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3

2. АТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365), а саме: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

3 АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), а саме: НОМЕР_7 , НОМЕР_8 .

Накласти арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам

Про накладення арешту повідомити заінтересованих осіб шляхом направлення копії ухвали слідчого судді.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1