Справа № 953/9054/25
н/п 1-кс/953/6078/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" вересня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001362 від 31.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -

встановив :

01 вересня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001362 від 31.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, наступним майном, а саме:

- запобігальний важіль до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільце з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагмент корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металеві уламки різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1», які поміщено до сейф пакету NPU 6116969;

- наволочку світло зеленого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до паперового конверту.

Майно, на яке накладено арешт прокурор просив зберігати у камері зберігання речових доказів ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49

Прокурор та власники майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явились, причини неявки не повідомили. Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що 31.08.2025 в період часу з 18:37 по 19:31 під час огляду місця за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та якою фактично користувалася (орендувала) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено зазначене у клопотанні майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Клопотання про арешт майна подано прокурором до суду поштою 01.09.2025, тобто наступного робочого дня після вилучення майна.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано прокурором у строки, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

З матеріалів клопотання вбачається, що Харківським районним управлінням поліції №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001362 від 31.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.08.2025 до ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення, про те що за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець вч НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , закрився в квартирі, погрожуючи підірвати гранату.

31.08.2025 в період часу з 18:37 по 19:31 під час огляду місця за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та якою фактично користувалася (орендувала) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено та вилучено запобігальний важіль до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільце з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагмент корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металеві уламки різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1», які поміщено до сейф пакету NPU 6116969; наволочка світло зеленого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до паперового конверту.

Постановою слідчого від 31.08.2025 вказане майно визнано речовими доказами.

Крім того встановлено, що власником фрагментів гранати типу «Ф-1», являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , власником наволочки світло зеленого кольору зі слідами речовини бурого кольору є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Прокурор зазначає, що встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначені предмети є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди

та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту

чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому

на них доцільно накласти арешт

з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження. Також, на думку прокурора, необхідність накладення арешту на вищевказані речі зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз (судова вибухотехнічна, імунологічна експертизи та ін. які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини

у вищевказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором доведено, що вилучене 31.08.2025 майно, в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: запобігальний важіль до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільце з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагмент корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металеві уламки різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1», які поміщено до сейф пакету NPU 6116969; наволочка світло зеленого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до паперового конверту, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучене майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0001362 від 31.08.2025 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Зазначене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті вказаного майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження, користування та розпорядження запобігальним важілем до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільцем з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагментом корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металевими уламками різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1», які поміщено до сейф пакету NPU 6116969, які належать ОСОБА_4 ; наволочкою світло зеленого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до паперового конверту, яка належить ОСОБА_5 , до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на майно, вилучене 31.08.2025 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: запобігальний важіль до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільце з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагмент корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металеві уламки різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1», які поміщено до сейф пакету NPU 6116969, які належать ОСОБА_4 ; наволочку світло зеленого кольору, зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до паперового конверту, яка належить ОСОБА_5 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову речових доказів Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області ( 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 49).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1