УХВАЛА

11.08.2025 м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали за скаргою заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП в Одеській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

05.08.2025 до Київського районного суду м.Одеси надійшла скарга заявника ОСОБА_3 на бездіяльність Реєстратора, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухвалою слідчого судді від 05.08.2025 за вказаною скаргою було відкрито провадження в частині оскарження бездіяльності уповноваженої особи ГУНП в Одеській області і призначено її розгляд на 07.08.2025 о 09:30.

В іншій частині скарги щодо оскарження бездіяльності Реєстратора інших суб`єктів, цією ж ухвалою було повернуто заявнику.

Заявник була викликана в судове засідання належним чином.

Про судове засідання повідомлявся начальник ГУНП в Одеській області.

Заявник за викликом слідчого судді до суду 07.08.2025 не з`явилася, про причини неявки не повідомила, клопотань з цього приводу не надала. У зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 11.08.2025 о 09.00 год., про яке заявник також була сповіщена належним чином.

Від ГУНП в Одеській області до суду 07.08.2025 надійшов лист, згідно якого заява ОСОБА_3 була 05.08.2025 спрямована до ТУ ДБР у м.Миколаєві, про що заявник була сповіщена.

В судове засідання 11.08.2025 заявник вдруге не прибула, про причини неявки не повідомила, клопотань з цього приводу не надала.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника.

Згідно ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (постанова ВП ВС від 12.06.2024 у справі №756/11081/20).

Оскільки особа, яка подала скаргу, до слідчого судді неодноразово не з`являлася, про поважні причини неявки не повідомляла, вмотивованих клопотань з цього приводу не надавала, враховуючи стислі процесуальні строки, встановлені для розгляду такої категорії скарг, то провадження по скарзі підлягає закриттю.

При цьому слідчий суддя також виходить з принципу правової визначеності, згідно якого, як про це зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 29.10.1999 у справі Брумареску проти Румунії, від 19.02.2009 у справі Христов проти України, жодна сторона не має права вимагати перегляду рішення лише з однією метою домагатися повторно розгляду справи та винесення нового рішення. У даному випадку контрольну функцію суду не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмету спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомій непереборні обставини.

Рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях ЄСПЛ також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому слід зазначити, що заявник ОСОБА_3 зловживає правом на оскарження бездіяльності правоохоронного органу, систематично подаючи до суду аналогічні, одні й ти ж самі скарги, з тих самих питань, з тих самих обставин, до одного і того ж правоохоронного органу, які неодноразово були предметом розгляду слідчого судді та по яких приймалися судові рішення. Зокрема, остання за часом - за скаргою ОСОБА_3 у справі №947/26818/25, провадження №1-кс/947/10799/25, ухвала слідчого судді від 30.07.2025, яка набрала законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303, 305, 306, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Закрити провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП в Одеській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Роз`яснити заявнику, що вона не позбавлена права повторно звернутися до слідчого судді з тією самою скаргою в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м.Одеси протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1