Справа № 295/5060/25
Провадження № 1-кс/0274/1438/25

У Х В А Л А
27.08.2025 року м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_2 про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 295/5060/25 -
26.08.2025 р. на офіційну електронну адресу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області надійшла заява ОСОБА_2 про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від розгляду справи 295/5060/25.
Згідно заяви заявник просить, зокрема, відвести слідчого суддю ОСОБА_3 від розгляду скарги ОСОБА_2 на бездіяльність керівника другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, з тих підстав, що ОСОБА_2 викликається на розгляд скарги як скаржник, а не потерпілий.
26.08.2025 р. протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву ОСОБА_2 про відвід судді ОСОБА_3 у справі № 295/5060/25 розподілено судді ОСОБА_1 .
Дослідивши подану заяву, суддя дійшов наступного висновку.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності клопотань. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.
Враховуючи положення закону, до початку розгляду заяви суддя повинен переконатися, що заява про відвід судді подана саме особою, яка має таке право.
Так, суддею встановлено, що 26.08.2025 р. на електронну адресу суду від імені ОСОБА_2 була надіслана заява про відвід судді в електронному вигляді. Встановлено, що вказана заява про відвід судді не містить особистого підпису ОСОБА_2 . Також така не містить відомостей про накладення електронного цифрового підпису автора, що є перешкодою для ідентифікації особи, яка її подала.
Згідно ч. 1 ст. 35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади, органи місцевого самоврядування реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в добровільному порядку.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.
Згідно ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».
Відповідно до п. 12, п. 23 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.
Таким чином, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.
Однак, суддею встановлено, що до заяви про відвід судді, направленої від імені ОСОБА_2 на офіційну електронну адресу суду, не долучено будь-яких даних, необхідних для встановлення статусу особи, яка її подала, а саме заява не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення із заявою.
Будь-які інші вкладення, зокрема, файл з підтвердженням наявності у заявника ЕЦП, також відсутні, що є перешкодою для ідентифікації особи, яка подала заяву.
Подання до суду заяви в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи.
Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 92 Конституції України, застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.
Згідно положень Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова (ст.1), органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом (ч.6 ст.13). Крім того, у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів" (чч. 1, 2 ст. 14).
Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.
Отже, виходячи із системного аналізу положень зазначених вище норм законодавства, документи, за результатами перевірки та/або розгляду яких розпочинається судовий контроль на стадії досудового розслідування, мають бути викладені українською мовою (переклад на українську мову).
Як убачається з матеріалів справи, заява ОСОБА_2 про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від розгляду справи №295/5060/25, складена іноземною мовою, а не державною - українською мовою, що позбавляє суд можливості зрозуміти зміст заяви та перевірити її відповідність вимогам Кримінального процесуального кодексу України.
Чинним КПК України не визначено порядку дій судді, який розглядає заяву про відвід, якщо така заява подана без підпису особи, що її подає, або особою, яка не має права її подавати.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
З урахуванням викладеного, суддя приходить до висновку, що заява про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 295/5060/25, надіслала від імені ОСОБА_2 , викладена іноземною мовою (російською )за відсутності належного перекладу на державну - українську мову, а також така заява не підписана кваліфікованим електронним підписом відповідно до дати її створення чи направлення до суду, що позбавляє можливості суд ідентифікувати заявника, подана без використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, тому така заява за аналогією закону підлягає поверненню особі, яка її подала.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 11, 35, 80, 81, 304, 309 КПК України, суддя
п о с т а н о в и в :
Заяву ОСОБА_2 про відвід слідчого судді ОСОБА_3 від розгляду справи № 295/5060/25 повернути особі, яка її подала.
Копію даної ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала.
Роз"яснити, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1