Справа № 592/7563/25
Провадження № 1-кс/592/3276/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність посадових осіб Сумського РУП ГУНП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

у с т а н о в и в :

09.05.2025 ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Ковпаківського районного суду м. Суми зі скаргою, в якій просить зобов`язати службову особу Сумського РУП ГУНП в Сумській області, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, виконати вимоги, передбачені ч.1 ст.214 КПК України. внести відомості, викладені у заяві ОСОБА_4 від 05.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене ОСОБА_5 , яке передбачене ч.1 ст.382 КК України, умисне невиконання ухвали суду, що набрала законної сили.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 05.05.2025 ОСОБА_4 звернувся до Сумського РУП ГУНП в Сумській області з заявою про кримінальне правопорушення; проте у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення не були внесені до ЄРДР, що є порушенням ч.1 ст.214 КПК України.

Прокурор Окружної прокуратури м. Суми та представник Сумського РУП ГУНП в Сумській області в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином.

У скарзі адвокат ОСОБА_3 просив судовий розгляд скарги проводити у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Положеннями ч.1 ст.24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність дізнавача, слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Частиною 1 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви слідчим.

За змістом п.4 ч.5 ст.214 КПК України до ЄРДР, зокрема має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст.214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з п.1 гл.2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

Аналіз вищезазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, в яких заявником порушено перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, тобто ініційовано здійснення дій, визначених КПК України.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч.1 ст.214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1 ч.1 ст.303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

З долученої до скарги копії заяви ОСОБА_4 вбачається, що вона порушувала питання про необхідність внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, передбачене ст.382 КК України, за фактом невиконання ОСОБА_5 рішення Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 591/7371/23, яке набрало законної сили.

Вказаним рішенням суду постановлено повернути ОСОБА_4 малолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 29.11.2022 року, по справі № 592/839/22, були відібрані у матері ОСОБА_4 , без позбавлення її батьківських прав.

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб Сумського РУП внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 , слідчий суддя зазначає, що інформації, яку викладено нею у скарзі щодо обставин можливого вчинення кримінального правопорушень, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування стосовно ОСОБА_5 , з яким наразі проживають діти.

Так, статтею 382 КК України передбачена кримінальна відповідальність за умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню.

Відповідно до ч.1 чт.431 ЦПК України, виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів являє собою сукупність дій визначених у Законі України «Про виконавче провадження» органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (стаття 1 Закону України «Про виконавче провадження».

У відповідності до ч.2 ст.75 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі повторного невиконання рішення боржником без поважних причин виконавець у тому самому порядку накладає на нього штраф у подвійному розмірі та звертається до органів досудового розслідування з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали скарги не містять доказів, що рішення Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 13.06.2024 у справі №591/7371/23 звернене до виконання у встановленому законодавством порядку; що органом державної виконавчої служби вживаються певні дії, спрямовані на його примусове виконання; що ОСОБА_5 обізнаний про існування вказаного рішення суду та умисно не вживає заходів щодо його виконання.

Отже, заява ОСОБА_4 не містить обставин, що становлять суб`єктивну сторону складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.382 КК України, існування якого обґрунтовує необхідність внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Сумського РУП ГУНП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність посадових осіб Сумського РУП ГУНП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 05.05.2025.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Сумського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1