Справа № 953/6079/25
н/п 1-кп/953/847/25
"24" червня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:
головуючого судді- ОСОБА_1 ,
суддів- ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря- ОСОБА_4 ,
прокурора- ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харків, українки, громадянки України, з вищою освітою, неодруженої, на утриманні неповнолітніх дітей та осіб з інвалідністю не має, є інвалідом 3 групи за загальним захворюванням, хворіє на психічне захворювання: органічний розлад особистості, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на не зменшення ризиків, передбачених п. п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачена та її захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, посилаючись на необгрунтованість підозри та невірну кваліфікацію кримінального правопорушення.
Колегія суддів, заслухавши клопотання, думку учасників судового засідання, виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 23.05.2025 ОСОБА_7 продовжено строк тримання під вартою до 01.07.2025.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Так, прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого відносно ОСОБА_7 , оскільки на його думку продовжують існувати обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд також відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинуваченої: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Згідно з вимогою ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину,передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
З урахуванням викладеного, враховуючи особу обвинуваченої, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді 15 років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, ті обставини, що обвинувачена раніше не судима, суд вважає, що застосування відносно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений КПК України.
Суд при постановленні даної ухвали, керуючись ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 при продовженні строку тримання під вартою, оскільки остання обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченому ч. 2 ст. 111 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вказував, що підстав для закриття провадження не має, в справі маються всі необхідні для розгляду у судовому засіданні матеріали, порушень норм кримінально процесуального кодексу України при проведенні досудового розслідування не встановлено.
Прокурор вважав, що кримінальнепровадження за обвинувальним актом підсудне Київському районному суду м. Харкова.
У відповідності до ч.1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.
Зі змісту обвинувального акту вбачається, що місцем вчинення кримінального правопорушення є, зокрема, Новобаварський район м. Харкова, Салтівський район м. Харкова, Київський район м. Харкова та Комінтернівський район м. Харкова.
Суд, зауважує, що місцем вчинення кримінального правопорушення повинно бути встановлено саме місце відправлення відповідних повідомлень ОСОБА_7 , але в обвинувальному акті вказане місце не зазначено.
Так, відповідно до листа начальника Управління СБУ в Харківській області за вих. №70.1/70/22-1674 від 21.05.2025, орган досудового розслідування слідчий відділ Управління СБУ в Харківській області з 21.05.2025 знаходиться у межах територіальної юрисдикції Салтівського районного суду м. Харкова.
Згідно ч.2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Керуючись ст. 34, 27, 177, 178, 182, 183, 331, 314-316 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити обвинуваченій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 22.08.2025, включно, без визначення суми застави.
Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом п"яти днів з дня її проголошення.

Головуючий - суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3