У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2025 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25 клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 18.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 18.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Клопотання прокурора мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з використанням облікового запису в месенджері «Telegram» під назвою « ОСОБА_5 », з id НОМЕР_1 , в чаті телеграм каналу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) публікує інформацію про місцезнаходження та переміщення співробітників ІНФОРМАЦІЯ_4 під час проведення мобілізаційних заходів на території оперативного забезпечення відповідно до ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Так, 15.01.2025 року о 14 год. 37 хв. ОСОБА_4 опублікував у телеграм-чаті « ІНФОРМАЦІЯ_2 » публікація із прикріпленою фотографією на якій зображено працівники ІНФОРМАЦІЯ_4 та Національної поліції України, які несли службу та проводили мобілізаційні заходи, а також допис із зазначенням точного місця розташування: « ІНФОРМАЦІЯ_5 », мова про магазин « ІНФОРМАЦІЯ_5 », який розташований по АДРЕСА_1 .

Згідно з інформацією, отриманою в ІНФОРМАЦІЯ_6 , його співробітниками 15.01.2025 проводилися мобілізаційні заходи за адресою: АДРЕСА_1 (біля магазину « ІНФОРМАЦІЯ_5 »).

При цьому, оприлюднення інформації щодо конкретного часу та місця проведення заходів з мобілізації перешкоджає законній діяльності співробітників ІНФОРМАЦІЯ_7 під час виконання останніми своїх службових обов`язків, оскільки дає змогу особам які мають намір ухилитися від конституційного обов`язку щодо захисту незалежності та територіальної цілісності України, уникати місць здійснення військовослужбовцями ТЦК безпосереднього оповіщення громадян України.

29.05.2025 у вказаному кримінальному провадженні на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва в ході обшуку, проведеного у домоволодінні розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено:

1. мобільний телефон «Xiaomi 11T» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 ;

2. мобільний телефон «Samsung Galaxy Note 10+» білого кольору, IMEI 1: НОМЕР_4 ;

3. мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 6 pro», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 ;

4. мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 8», синього кольору, IMEI: НОМЕР_7 , IMEI 2: НОМЕР_8 .

У ході огляду встановлено, що вилучені речі мають значення для досудового розслідування кримінального провадження та після цього визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

У подальшому, 29 травня 2025 року слідчим у кримінальному провадженні прийнято рішення про визнання вилученого майна речовим доказом.

У п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України зазначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи викладені доводи, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

У судове засідання прокурор не прибув, до суду надійшла заява про розгляд клопотання у його відсутність.

У судове засідання власник майна не прибув, до суду надійшла заява про розгляд клопотання у його відсутність, щодо накладення арешту не заперечує.

Враховуючи положення частини першої статті 171 КПК України, відповідно до якої клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання у відсутність прокурора або слідчого та власника майна.

Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали, додані до клопотання слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження в порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Під час досудового розслідування, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є тимчасовий доступ до речей та документів.

Положеннями п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України та ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_8 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у ІНФОРМАЦІЯ_8 , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000041 від 18.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

15 травня 2025 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного надано дозвіл на проведення обшуку за обшуку за адресою: АДРЕСА_2 .

29.05.2025 у вказаному кримінальному провадженні на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва в ході обшуку, проведеного у домоволодінні розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , вилучено:

1. мобільний телефон «Xiaomi 11T» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 ;

2. мобільний телефон «Samsung Galaxy Note 10+» білого кольору, IMEI 1: НОМЕР_4 ;

3. мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 6 pro», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 ;

4. мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 8», синього кольору, IMEI: НОМЕР_7 , IMEI 2: НОМЕР_8 .

29 травня 2025 року на підставі постанови слідчого вилучене під час обшуку майно визнано речовими доказами.

Слідчим суддею були досліджені матеріали кримінального провадження, які в копіях долучені до клопотання.

Таким чином, проаналізувавши подані до суду матеріали кримінального провадження, із врахуванням доводів прокурора, викладених в клопотанні, слідчий суддя дійшов до висновку, що прокурором доведено наявність підстав вважати, що на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також те, що вилучене в ході обшуку майно, відповідає ознакам, зазначеним в ст. 98 КПК України, що згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України дає підстави для арешту вказаного у клопотанні майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У зв`язку із викладеними обставинами, суд дійшов до висновку про задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст. ст. 131, 170-173, 175, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора, - задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, належне ОСОБА_4 , вилучене у кримінальному провадженні № 0000041 від 18.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ст. 114-1 КК України, під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на :

-Мобільний телефон «Xiaomi 11T» чорного кольору, IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 ;

-Мобільний телефон «Samsung Galaxy Note 10+» білого кольору, IMEI 1: НОМЕР_4 ;

-Мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 6 pro», чорного кольору, IMEI: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 ;

-Мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 8», синього кольору, IMEI: НОМЕР_7 , IMEI 2: НОМЕР_8 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1