Провадження №1-кп/369/1940/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2025 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , отримавши клопотання про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000539 від 15.05.2014 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності,

УСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000539 від 15.05.2014 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності..

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2024 року клопотання прокурора задоволено, кримінальне провадження № 0000539 від 15.05.2014 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України - закрито на підставі п. 3-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18.06.2025 року ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.12.2024 скасовано та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Правовою підставою скасування ухвали суду першої інстанції зазначено п.п. 5, 6, ч.2 ст. 412 КПК України - судове провадження здійснено за відсутності потерпілого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання; порушено правила підсудності.

10.07.2025 року кримінальне провадження після апеляційного розгляду надійшло до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Положення ст. 2 КПК України визначають завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, одним із завдань є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Відповідно до ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно зі ст. 30 КПК України у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом.

Визначення територіальної та інстанційної підсудності кримінального провадження регламентовано кримінальним процесуальним законодавством, а саме: ст. ст. 32-34 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

За даними матеріалів кримінального провадження місцем вчинення кримінального правопорушення є с. Крушинка, яке до 2020 року відносилось до Крушинської сільської ради Васильківського району Київської області.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року № 715-р «Про визначення адміністративних центів та затвердження територій територіальних громад Київської області» визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Київської області.

Згідно з даними Додатку до вказаного розпорядження до Глевахівської селищної територіальної громади, серед інших, ввійшла Крушинська територіальна громада, яка відносилась до Васильківського району Київської області.

Водночас, відповідно до п. 10 ч. 1 Постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ утворено у Київській області Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 3 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Пунктом 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (в редакції Закону № 2808-IX від 1 грудня 2022 року) передбачено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

З огляду на викладене, місцем вчинення кримінального правопорушення є с. Крушинка Глевахівської селищної територіальної громади Фастівського району Київської області, яке станом на час розгляду клопотання територіально перебуває під юрисдикцією Васильківського міськрайонного суду Київської області та відноситься до підсудності даного суду.

За вимогами ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Дотримання правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати провадження щодо конкретної справи. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" наголосив на тому, що фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Встановлення судом не підсудності кримінального провадження перешкоджає його подальшому провадженню у даному суді і покладає на суд обов`язок прийняти рішення про направлення його до відповідного вищестоящого суду для визначення підсудності.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку про необхідність направлення подання до Київського апеляційного суду для визначення підсудності іншому відповідному суду у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 32, 34, 372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження ЄУН №369/18478/24 провадження №1-кп/369/1940/25 за клопотанням прокурора про закриття кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000539 від 15.05.2014 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення зазначеного кримінального провадження до Васильківського районного суду Київської області за територіальною підсудністю.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_2