провадження № 1-кс/294/542/25
справа № 294/947/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2025 року м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000109 від 01.06.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_5 .

Дане клопотання обґрунтоване тим, що в період часу з 22:00 год 31.05.2025 по 17:30 год 01.06.2025 невстановлена особа з території домогосподарства, розташованого по АДРЕСА_1 , таємно викрала велосипед іноземного виробництва торговельної марки «Schwabenrad» у рамі чорного кольору бувший у користуванні, який знаходився поблизу будинку, внаслідок чого власнику домогосподарства ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заподіяно матеріальну шкоду, сума якої встановлюється.

В ході досудового розслідування встановлено причетність до скоєння крадіжки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 .

Відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000109 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З метою встановлення обставині і подробиць вчинення кримінального правопорушення, у порядку ст. 237 КПК України, 02.06.2025 проведено огляд місця події, яким являється відкрита ділянка місцевості, розташована навпроти домогосподарства АДРЕСА_1 ОСОБА_7 добровільно видав слідчому велосипед іноземного виробництва торговельної марки «Schwabenrad» у рамі чорного кольору, який він викрав 01.06.2025 близько 07:30 на території домогосподарства ОСОБА_6 та який з місця події вилучено в якості речового доказу. За результатами огляду вказаний велосипед вилучено в якості речового доказу до ВП №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області, оскільки він має вагоме значення для подальшого досудового розслідування.

Вищевказане майно вилучене в ході огляду постановою слідчого від 02.05.2025 визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що постановою слідчого від 02.05.2025 вказане майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні, у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, розташованій навпроти домогосподарства АДРЕСА_1 .

Слідчий ОСОБА_4 до суду не з`явився, подав заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Власниця майна ОСОБА_6 до суду не з`явилась, подала заву в якій просить справу слухати без її участі, при розгляді клопотання покладається на розсуд суду.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, суд приходить до висновку про наявність достатніх законних підстав для задоволення клопотання виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речового доказу, враховуючи те, що воно зберігає на собі сліди скоєного злочину, а також зважаючи на наявність ризиків, що його може бути приховано чи знищено, доходжу висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, на тимчасово вилучене майно велосипед іноземного виробництва торговельної марки «Schwabenrad» у рамі чорного кольору, володільцем якого являється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жителька АДРЕСА_1 .

Місцем зберігання арештованого велосипеду марки «Schwabenrad» у рамі чорного кольору, визначити приміщення камери схову речових доказів ВП №2Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати слідчому, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8