САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/663/25
Провадження №1-кс/726/967/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2025 м. Чернівці

Садгірський районний суд м. Чернівці у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання керівника відділу детективів ТУ БЕБ у Чернівецькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді застави у кримінальному провадженні №0000105 від 18.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 201-1 КК України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Берегомет, Чернівецької області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого директором МПП «Красток», раніше не судимого;

з участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

детектива - ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників адвокатів - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ :

11.09.2025 року до слідчого судді Садгірського районного суду м. Чернівці звернувся керівник відділу детективів ТУ БЕБ в Чернівецькій області ОСОБА_8 , з клопотанням погодженим прокурором відділу нагляду за додержанням законів територіальними підрозділами Бюро економічної безпеки України Чернівецької обласної прокуратури ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000105 від 18.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 201-1 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання вказують, що ОСОБА_4 є одноособовим засновником та директором МПП «Красток» (), основний вид діяльності якого є: лісозаготівля, лісопильне та стругальне виробництво; закупівля і переробка деревини; надання послуг у лісовому господарстві; виготовлення та реалізація всіх видів продукції деревообробки, і який протягом тривалого періоду часу здійснює господарську діяльність, повязану із придбанням та подальшою реалізацією за межі митної території України в митному режимі експорту лісоматеріалів та пиломатеріалів, на підставі самостійно укладених зовнішньоекономічних договорів.

Положеннями ст. 2-1 Закону України «Про особливості державного регулювання діяльності суб?єктів підприємницької діяльності, пов?язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» передбачено, що тимчасово, з 1 січня 2017 року, строком на 10 років, забороняється вивезення за межі митної території України в митному режимі експорту лісоматеріалів необроблених деревних порід (код 4403 УКТЗЕД).

У відповідності до п. 1 ст. 3 Закону України «Про особливості державного регулювання діяльності суб?єктів підприємницької діяльності, пов?язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» реалізація за межі митної території України в митному режимі експорту суб?єктами підприємницької діяльності лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених ст. ст. 2 та 2-1 Закону України, допускається за наявності сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів.

Особливий правовий режим експорту та реалізації лісо- та пиломатеріалів визначається Законом України «Про особливості державного регулювання діяльності суб?єктів підприємницької діяльності, пов?язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» від 08.09.2005 №2860-IV(далі також - Закон України).

Під час здійснення господарської діяльності між МПП «Красток» ОСОБА_4 укладено із SC «PROLISOK» S.R.L. ud. Suceava, local. Scheia, strada Humorului, 39 (Республіка Румунія) зовнішньоекономічний контракт № 957 від 19.10.2023 щодо постачання МПП «Красток» «Деревини дровяної НП, хвойних порід (ялина, ялиця)». При виконанні контракту у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 07.02.2025 у ОСОБА_4 виник умисел на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів необроблених в особливо великих розмірах.

Під час здійснення господарської діяльності між МПП «Красток» ОСОБА_4 укладено із SC «PROLISOK» S.R.L. ud. Suceava, local. Scheia, strada Humorului, 39 (Республіка Румунія) зовнішньоекономічний контракт № 957 від 19.10.2023 щодо постачання МПП «Красток» «Деревини дровяної НП, хвойних порід (ялина, ялиця)».

При виконанні контракту у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 07.02.2025 у ОСОБА_4 виник умисел на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів необроблених в особливо великих розмірах.

Отже, ОСОБА_4 , який є одноособовим засновником та директором МПП «Красток», будучи особою, яка самостійно на свій розсуд визначає напрямки господарської діяльності підприємства, а також самостійно здійснює будь-які дії від імені підприємства, з метою отримання необлікованого доходу від реалізації на експорт лісоматеріалів необроблених, заборонених до вивозу за межі митної території України, у невстановлений у ході досудового розслідування час (але не пізніше лютого 2025 року), організував незаконну діяльність із переміщення на митну територію Румунії у зоні діяльності Чернівецької митниці, з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів необроблених (код 4403 УКТЗЕД).

Ним же, з метою приховування вивезення за межі митної території України заборонених до експорту лісоматеріалів та надання видимості легальності її походження, у період з 13.11.2024 по 30.01.2025 здійснено придбання у ДП «Ліси України» дров?яної деревини та отримано сертифікати про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій № 0316, № 0325, № 0335 від 30.01.2025, № 0025, № 0192 від 31.01.2025, № 0014, № 0147 від 03.02.2025.

У подальшому ОСОБА_4 , з метою реалізації зазначеного злочинного умислу, у невстановлений у ході досудового розслідування час (але не пізніше 07.02.2025), за допомогою працівників МПП «Красток» ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які не були обізнаними про злочинну діяльність останнього, на території залізничної станції «Берегомет», що знаходиться за адресою: Чернівецька область, селище Берегомет, вул. Центральна, 32, забезпечив здійснення навантаження у залізничні вагони № 59168625, № 59166546, № 59167114, № 59165043, № 59164467, № 59167122, № 59165233 «деревину дров?яну для промислового виробництва хвойних порід (ялина, ялиця)», серед якої приховав заборонені до експорту лісоматеріали круглі хвойних порід (ялина, ялиця) (код 4403 УКТЗЕД).

У період з 11.02.2025 по 20.02.2025 співробітниками Чернівецької митниці Держмитслужби проведено митний огляд товарів, за результатами якого встановлено, що у залізничних вагонах № 59168625, № 59166546, № 59167114, № 59165043, № 59164467, № 59167122, № 59165233 фактично переміщується: ділова деревина хвойних порід класу D, в кількості 329 колод, загальним об?ємом - 30,241 м. куб, (код згідно УКТ ЗЕД 4403), відомості про яку не були зазначені у митній декларації та товаросупровідних документах; деревина дровяна для непромислового виробництва хвойних порід (ялина,ялиця), загальний об?єм - 630,689 м. куб., (код згідно УКТ ЗЕД 4401), відомості про яку були заявлені у митній декларації та товаросупровідних документах.

За результатами проведеного митного огляду співробітниками Чернівецької митниці Держмитслужби складено протокол про порушення митних правил №0080/UA408000/2025 від 21.02.2025, а також вилучено виявлену ділову деревину хвойних порід класу D, в кількості 329 колод, загальним об?ємом 30,241 м. куб.

Проведеним у подальшому оглядом вилученої ділової деревини хвойних порід класу D в кількості 329 колод встановлено, що її фактичний об?єм становить 32,720 м. куб.

Згідно з висновком судової товарознавчої експертизи від 09.05.2025 № 46/25-29, виявлена співробітниками Чернівецької митниці Держмитслужби деревина у кількості 329 колод, загальним об?ємом 32,720 м. куб., експорт якої здійснювався 07.02.2025 МПП «Красток», є діловою деревиною хвойних порід класу D.

Згідно з висновком судової товарознавчої експертизи від 09.09.2025 СЕ/126-25/10772-ТВ ринкова вартість вилученої лісодеревини загальним об?ємом - 32,720 м. куб, станом на 07.02.2025 становить 94 669 грн 73 коп, що у 62 рази перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та відповідно до примітки 2 до ст. 201-1 КК України є особливо великим розміром.

10.09.2025 року ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 201-1 КК України, а саме у закінченому замаху на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів, заборонених до вивозу за межі митної території України, в особливо великому розмірі.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил №0080/UA408000/2025 від 21.02.2025; протоколом огляду від 14.04.2025; висновком за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №46/25-29 від 09.05.2025; висновком товарознавчої експертизи СЕ/126-25/10772-ТВ від 09.09.2025; протоколами допиту свідка ОСОБА_10 від 15.07.2025; протоколом проведення слідчого експерименту від 26.08.2025; протоколом допиту спеціаліста ОСОБА_12 від 01.09.2025; іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваногозгідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зокрема ОСОБА_4 може від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У підтвердження висновку про можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду зазначають, що ОСОБА_4 усвідомлює, що санкцією ч. 3 ст. 201-1 КК України передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду, у тому числі шляхом виїзду за кордон(як легальним так і не легальним способом, враховуючи близькість розташування кордону республіки Румунії до місця проживання підозрюваного) для уникнення кримінальної відповідальності.

Так, ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні полягає у тому, що ОСОБА_4 як керівник підприємства, має у підпорядкуванні працівників, які не будучи обізнаними про злочинні наміри останнього, здійснювали транспортування та навантаження ділової деревини, яка планувалась транспортуватись до Румунії з приховуванням від митного контролю, яких необхідно допитати в якості свідків у кримінальному провадженні та за таких обставин зможе впливати на їх показання як під час досудового розслідування так і в суді (оскільки суд приймає показання свідків лише безпосередньо в судовому засіданні).Відповідно до вищевказаного ОСОБА_4 , не маючи запобіжного заходу та покладених на нього обов`язків запобіжним заходом, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від показань.

У підтвердження того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зазначають, що ОСОБА_4 може здійснювати дії направлені на затягування строків досудового розслідування та вчиняти інші дії направлені на перешкоджання кримінальному провадженню на стадії досудового розслідування та судового розгляду.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у яких підозрюється ОСОБА_4 , обгрунтовують тим, що на теперішній час обвинувачується у межах іншого кримінального провадження № 0000048 від 22.07.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 201-1 КК України, а тому може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним переміщенням через митний кордон України з приховуванням від митного контролю лісоматеріалів, заборонених до вивозу за межі митної території України та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, у яких підозрюється.

Зважаючи на обставини викладені в клопотанні детектив клопоче застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави, а саме у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням на підозрюваного обов`язків, які передбачені ст.194 ч.5 КПК України. Копію клопотання та доданих до нього матеріалів підозрюваний отримав 10.09. 2025 року о 11:30 год.

Прокурор та детектив в судовому засіданні підтримали клопотання з підстав викладених в ньому та просили суд обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908 400 гривень та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.194 КПК.

Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечували щодо обрання міри запобіжного заходу ОСОБА_4 та прсили відмовити у задоволенні клопотання детектива у повному обсязі, зазначили, що підозра не обгрунтована та долучили на підтвердження документи, які долучені до матеріалів клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 думку захисників підтримав, просив суд відмовити в задоволенні клопотання детектива про обрання відносно нього міри запобіжного заходу у вигляді застави.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, детектива та пояснення підозрюваного, його захисників, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 10.09.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 3 ст. 201-1 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя вважає, що детектив та прокурор на даному етапі слідства довели обґрунтованість підозри, висунутої підозрюваному. На цій стадії доведеність вини у скоєному не є предметом судового розгляду.

При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя погоджується із доводами детектива та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Так, дійсно підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у даного кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-1 КК України, а також підставність вищенаведених ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 своїх обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на учасників кримінального провадження у цьому ж кримінальному провадженні, підозрюваному доцільно обрати запобіжний захід у вигляді застави, оскільки, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо запобігти вищенаведеним ризикам.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, Конституційний суд посилався на своє рішення у справі Поліція проти ОСОБА_13 від 25 жовтня 2013 року, в якому він визнав, що повинна бути пропорційність між сумою, яку заявник повинен внести для його звільнення під заставу та його фінансовими можливостями. Розмір застави не повинен бути занадто високим і повинен забезпечити присутність обвинуваченого на різних етапах кримінального провадження (рішення Суду в Mонгурас проти Іспанії ([ВП], №. 12050/04, § 79, ЄСПЛ 2010), рішення Конституційного Суду з справі Сальваторе Гаучі проти Генерального прокурора від 31 липня 1998 року) Крім того, в даних рішеннях було визнано, що під час встановлення суми, яка повинна бути внесена як гарантія суд також повинен розглянути інші обставини, такі як серйозність правопорушення та небезпеку для суспільства.

Гарантія, передбачена статтею 5 Конвенції, покликана забезпечити не відшкодування будь-якої шкоди, завданої внаслідок передбачуваного злочину, а лише присутність обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого, належне йому майно та його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави або вжиття заходів проти поручителів у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (див. рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява № 54335/14, пункт 70, від 22 травня 2018 року). Оскільки відповідне питання є основоположним правом на свободу, гарантованим статтею 5 Конвенції, органи державної влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і для вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Тяжкість обвинувачень, пред`явлених обвинуваченому, не може бути вирішальним фактором для виправдання розміру застави (див. рішення у справі «Хрістова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), заява № 60859/00, пункт 111, від 07 грудня 2006 року).

Визначаючи розмір застави слідчий та прокурор відштовхувалися виключно із можливої заподіяної шкоди, без врахування особи підозрюваного, його матеріального та сімейного стану, що суперечить вищевказаним нормам.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, а також є достатнім і прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно визначити розмір застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 179, 194, 196, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання керівника відділу детективів ТУ БЕБ в Чернівецькій області ОСОБА_3 про обрання підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міри запобіжного заходу у вигляді застави задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 201-1 КК України- запобіжний захід у вигляді застави.

Заставу визначити в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті чорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУ ДСА України в Чернівецькій області код за , МФО 820172 Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA 0008745, призначення платежу застава.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені п.п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися замежі області, в якій проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддяОСОБА_1