Справа № 639/2592/25
Провадження № 1-кп/639/274/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Харкова обвинувальний акт по кримінальному провадженню, зареєстрованому 26.02.2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під №0000181 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, зареєстрованому 26.02.2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під №0000181 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Вислухавши думку учасників процесу, які вважали можливим призначити справу до судового розгляду на підставі вказаного обвинувального акту, яке проводити у відкритому судовому засіданні за участю сторін кримінального провадження, перевіривши обвинувальний акт на його відповідність вимогам ст. ст. 291, 293 КПК України, суд приходить до наступних висновків.

Кримінальне провадження, що надійшло до суду підсудне Жовтневому районному суду м. Харкова.

Підстав для його закриття згідно з п.п. 4-8 ч. 1 та ч. 2 ст. 284 КПК України не встановлено.

Клопотання про затвердження угоди відповідно до ст.ст. 468-475 КПК України не заявлялось.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. ст. 291, 293 КПК України.

Отже, обвинувальний акт по вказаному кримінальному провадженню можливо призначити до судового розгляду.

Крім того, під час підготовчого судового засідання прокурором було заявлено клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , останній перебуваючи на свободі може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу та свідка у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала думку прокурора.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт або зменшити розмір застави, який встановлений ухвалою слідчого суді Жовтневого районного суду м. Харкова від 28.02.2025 року через зменшення ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений не має наміру впливати на потерпілу жодним чином.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника. Додатково повідомив, що під час утримання в умовах в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» він піддається катуванню з боку працівників СІЗО, з метою надання ним визнавальних показань у даному кримінальному провадженні у зв`язку із чим також просив змінити йому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Судовим розглядом встановлено, що 28.02.2025 ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26.04.2025 року включно, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 181 680 грн.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке згідно ст. 12 КК України є тяжким умисним злочином проти власності, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

При вирішенні клопотань прокурора та сторони захисту суд враховує існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може:

- переховуватись від суду, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти власності, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду. Крім цього обвинувачений ОСОБА_4 усвідомлює незворотність настання покарання, у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки, що свідчить про те, що він може, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності за скоєне, покинути місце тимчасового мешкання та почати переховуватись від суду;

-незаконно впливати на потерпілу та свідка у кримінальному провадженні, з метою змусити останніх відмовитись від раніше наданих показів щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення, оскільки маючи процесуальний статус обвинуваченого, останньому відомо місце мешкання потерпілої та важливого свідка у вказаному кримінальному провадженні. Крім того, у суду наявні підстави вважати, що ОСОБА_4 може незаконно умовлянням чи погрозами вчинити протиправний тиск на потерпілу та свідка з метою змусити останніх відмовитись від раніше наданих показів;

- вчинити інші кримінальні правопорушення. Наявність вказаного ризику підтверджується даними про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення злочинів про власності, судимості не погашені, що може свідчити про схильність обвинуваченого до вчинення злочинів.

Оцінюючи в сукупності обставини, які визначені ст.178 КПК України, судом враховується: 1) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 2) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 3) репутацію обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, судимості не зняті та не погашені у встановленому законом порядку; 4) даних про особу обвинуваченого, який який офіційно не працевлаштований та законних джерел доходів немає, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, тобто немає міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, що свідчить про те, що ОСОБА_4 в будь-який момент може покинути тимчасове місце проживання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Обставин про зменшення або відсутність вказаних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які враховані при обранні запобіжного заходу, судом на теперішній час не встановлено.

Стороною захисту на теперішній час не доведено, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, зменшились або відпали в такому обсязі, що є достатніми для переконання суду в необхідності обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

За вищенаведених обставин інший більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень, впливу на потерпілу та свідка у цьому кримінальному провадженні, переховування від суду.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню, в зв`язку з чим, суд вважає необхідним продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 22 червня 2025 року.

Разом з цим, суд вважає можливим, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, у разі її внесення, які були зазначені в ухвалі слідчого суді Жовтневого районного суду м. Харкова від 28.02.2025 року по справі №639/1329/25.

Крім того, під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_4 повідомив про застосування до нього катування з боку працівників СІЗО на території ДУ «Харківський слідчий ізолятор», а саме: нанесення йому тілесних ушкоджень у камері №638.

Відповідно до ст. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 КПК забороняється під час кримінального провадження піддавати особу катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує її гідність, поводженню чи покаранню, вдаватися до погроз застосування такого поводження, утримувати особу у принизливих умовах, примушувати до дій, що принижують її гідність.

У ст. 127 КК України визначено поняття катування,- це умисне заподіяння сильного фізичного болю або фізичного чи морального страждання шляхом нанесення побоїв, мучення або інших насильницьких дій з метою примусити потерпілого чи іншу особу вчинити дії, що суперечать їх волі, у тому числі отримати від нього або іншої особи відомості чи визнання, або з метою покарати його чи іншу особу за дії, скоєні ним або іншою особою чи у скоєнні яких він або інша особа підозрюється, а також з метою залякування чи дискримінації його або інших осіб.

Відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, яка передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Верховним Судом у постанові від 29 жовтня 2019 року (справа № 515/2020/16-к, провадження № 51-2904км18) зазначено, що для того, щоб у компетентних органів виник обов`язок провести розслідування за заявою про застосування методів, які порушують статтю 3 Конвенції, така заява має бути небезпідставною, тобто містити в своєму змісті конкретні обставини такого поводження і мати певне підтвердження цим обставинам, або інформацію, яка дає можливість перевірити чи має заява певні підстави.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_4 заявив під час судового засідання про застосування щодо нього катування з боку працівників СІЗО, суд на підставі ч. 6 ст. 206 КПК України, вважає за необхідне доручити посадовим особам Харківської обласної прокуратури та Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України в Харківській області провести перевірку обставин, які викладені обвинуваченим та у відповідності до ст. 214 КПК України, за наявності обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язати уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 206, 314 317, 369-372, 376, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню, зареєстрованому 26.02.2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під №0000181 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова на 10-00 год. 30 квітня 2025 року .

Відповідно до вимог ст. 31 КПК України проводити судовий розгляд кримінального провадження суддею одноособово, у судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 22 червня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, у разі її внесення, які зазначені в ухвалі слідчого суді Жовтневого районного суду м. Харкова від 28.02.2025 року по справі №639/1329/25.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний із позбавленням волі відмовити.

Доручити посадовим особам Харківської обласної прокуратури та Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України в Харківській області в порядку ч.6 ст.206 КПК України провести перевірку обставин, про які заявив під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_4 про застосування щодо нього катування з боку працівників СІЗО на території ДУ «Харківський слідчий ізолятор» , а саме: нанесення йому тілесних ушкоджень у камері №638.

Зобов`язати уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури в порядку ст.214 КПК України, за наявності обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Копії ухвали направити для виконання до Харківської обласної прокуратури, Північно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України в Харківській області та ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Зобов`язати органи, на які покладено обов`язок із виконання ухвали, повідомити Жовтневий районний суд м. Харкова про здійснені заходи з виконання судового рішення письмово до 13.05.2025 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1