Справа № 756/1851/25
Номер провадження № 1-кс/756/362/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , законного представника підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 8 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000309, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, учня 9 класу Київської загальноосвітньої школи № 681, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 08.02.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000309, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 .

1.2. У клопотанні вказано, що підставою звернення щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, учинити інше кримінальне правопорушення..

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись з метою уникнення відповідальності, оскільки санкція ч. 4 ст. 296 КК України передбачає покарання до 7 років позбавлення волі, а також й те, що підозрюваний є неповнолітнім та може безперешкодно виїхати за межі України.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших неповнолітніх підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні є те, що підозрюваному відомі їх анкетні дані, місця проживання вказаних осіб, оскільки останній ознайомлений зі змістом протоколів допитів свідків та потерпілого, ураховуючи й те, що інші неповнолітні підозрювані між собою знайомі та мають стійкі соціальні зв`язки. Підозрюваний шляхом погрози, підмовляння, підкупу може схиляти таких осіб до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на здійснення досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, є те, що останній не займається суспільно-корисною працею, офіційно не працевлаштований, а отже не має постійних джерел доходу. Крім того, прокурор просила урахувати обставини інкримінованих подій, за якими ОСОБА_4 підозрюється - характеризуються особливою суспільною небезпекою та зухвалістю, ураховуючи й те, що вказані події були учинені групою осіб.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному, неупередженому проведенню досудового розслідування, є те, що кримінальні правопорушення за якими підозрюється ОСОБА_4 учинено групою осіб, що на думку прокурора, даний факт може свідчити про те, що підозрюваний може здійснювати заходи спрямовані на перешкоджання встановленню органом всіх обставин учинення кримінальних правопорушень та об`єктивної істини.

2.2 Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого та обрання запобіжного заходу як домашній арешт, бо ризики не достатньо обґрунтовані, підозра не доведена, оскільки надані слідчим докази є недопустимими та не доводять зміст повідомленої підозри. У зв`язку чим, захисник просив обрати інший запобіжний захід, що не пов`язаний з цілодобовим домашнім арештом - домашній арешт у нічний час або заставу.

Окрім цього, захисник просив урахувати, що необґрунтованість підозри полягає у тому, що в діях ОСОБА_4 відсутній склад злочину, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України, бо останній разом з іншими неповнолітніми мали умисел на заподіяння ударів саме потерпілому ОСОБА_9 з особистих неприязних відносин. При цьому, так званий інший предмет, що був використаний іншим підозрюваним, не був заздалегідь заготовленим для нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, а отже слід уважати, що в діях ОСОБА_4 відсутня така кваліфікуюча ознака.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання, обрати інший запобіжний захід, що не пов`язаний з цілодобовим домашнім арештом.

2.4. Законний представник підозрюваного ОСОБА_5 підтримала позицію захисника, просила відмовити у задоволенні клопотання.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 06.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000309, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 4 ст. 186 КК України.

Орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 в учиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України з тих підстав, що 02.02.2025, близько о 16:00 год., у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував поблизу будинку № 1-а, що розташований у м. Києві, по вул. Левка Лук`яненка, разом з неповнолітніми ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , де в цей момент разом з останніми перебував потерпілий ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , виник спільний умисел, спрямований на порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, нехтуючи елементарними нормами моральності, добропристойності, із застосуванням предмету, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

Реалізуючи наведений умисел, у цей день час та місці, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 на ґрунті раптово виниклого конфлікту із ОСОБА_9 , використовуючи малозначний привід, який слугував початком реалізації спільного умислу, нанесли по черзі декілька ударів руками та ногами в ділянку тулуба, голови та обличчя ОСОБА_9 . Після нанесених ударів, ОСОБА_9 побіг за будинок АДРЕСА_2 , однак, неповнолітні ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 та ОСОБА_12 наздогнали ОСОБА_9 та продовжили наносити по черзі декілька ударів руками та ногами в ділянку тулуба, голови та обличчя останнього. У цей момент неповнолітній ОСОБА_10 використовуючи металевий ціпок, як предмет, який заздалегідь був заготовлений ним та ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , для нанесення тілесних ушкоджень, наніс два удари вказаним предметом, в ділянку голови ОСОБА_9 .

3.2. Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, із застосуванням іншого предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, що учинене групою осіб.

3.3. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 від 06.02.2025;

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06.02.2025;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, що здійснений слідчим за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі потерпілого ОСОБА_9 ;

- протокол огляду каналу « ІНФОРМАЦІЯ_6 » у мобільному додатку «Telegram» від 06.02.2025;

- протокол огляду місця події від 06.02.2025, здійснений слідчим за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_13 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов 2-а за участі ОСОБА_14 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений слідчим за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_4 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_11 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_10 від 07.02.2025;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_15 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_16 ;

- протокол огляду місця події від 07.02.2025, здійснений за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азов, буд. 2-а за участі ОСОБА_17 ;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за участю ОСОБА_18 . Від 07.02.2025;

- протокол огляду каналу «Київський двіж» у мобільному додатку «Telegram» від 07.02.2025;

- протокол огляду веб-ресурсу від 06.02.2025;-

- протокол допиту свідка ОСОБА_19 від 07.02.2025;

3.4. Слід урахувати, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві. Тож, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позицій Європейського суду з прав людини, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати розсудливу людину в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути і достатніми, з часом, аби виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Це вказує, що обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий - доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. При цьому, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами, які мають відповідати вимогам статей 84, 94 КПК України.

3.5. Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, з урахуванням наданих показань підозрюваним, законного представника підозрюваного, а також пояснень захисників та прокурора суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що не обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, а саме за ч. 4 ст. 296 КК України.

Наведений висновок суду ґрунтується на досліджених доказах, що містяться в матеріалах досудового розслідування, а також наданих пояснень ОСОБА_4 під час судового засідання з яких убачається, що останній хоча і здійснив напад на потерпілого ОСОБА_9 , а його знайомим був використаний ціпок, однак відсутні докази того, що такий предмет (металевий ціпок) був заздалегідь ним заготовленим.

Так, під заздалегідь заготовленим для нанесення тілесних ушкоджень предметом, слід вважати предмет, який хоча і не піддавався будь-якому попередньому обробленню, але був спеціально підготовленим винною особою наперед для вказаної цілі та об`єктивно може бути використаний для нанесення тілесних ушкоджень (п. 10 Пленуму ВСУ від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику в справах про хуліганство», Постанова Верховного Суду від 12.03.2019 - справа № 749/1092/16-к).

З пояснень ОСОБА_4 та досліджених матеріалів долучених разом з клопотанням видно, що металевий ціпок є елементом штанів, в які ОСОБА_10 був одягнений під час нападу на потерпілого. Так, під час нападу на ОСОБА_9 . ОСОБА_10 вирішив зняти металевий ціпок та використав саме в момент здійснення нападу, коли воля потерпілого була пригнічена. Слід зауважити, що на цій стадії кримінального провадження суд не може беззаперечно стверджувати, що вказаний предмет був заздалегідь заготовлений ОСОБА_10 для нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , ураховуючи й те, що ОСОБА_4 не міг знали про те, що такий предмет буде застосовано його знайомим.

3.6. За цих обставин, суд погоджується з тим, що ОСОБА_4 міг учинити кримінальне правопорушення, однак на даній стадії кримінального провадження остаточно встановити та надати відповідну правову оцінку дій підозрюваного не є за можливе, оскільки з моменту події кримінального правопорушення та наданого суду клопотання пройшло 6 днів, а отже, на думку суду, наразі ще існує необхідність в проведенні експертиз, необхідних слідчих-розшукових дій, які в своїй сукупності здатні встановити всі наявні обставини справи на підставі яких, у майбутньому, буде можливо надати правову оцінку дій осіб, причетних до кримінального правопорушення, а також встановити склад кримінального правопорушення, так як на даний момент, в діях ОСОБА_4 убачається склад кримінального правопорушення, передбачений диспозицією ч. 2 ст. 296 КК України.

3.7. При цьому, наведене кримінальне правопорушення, відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії нетяжкого злочину та аналізуючи положення статті 176, 181 КПК України, суд не вбачає підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 такий захід як цілодобовий домашній арешт, ураховуючи й те, що після учинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 за викликом до слідчого прибував та приймав участь в необхідних слідчих діях.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, а саме у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, що учинене групою осіб.

3.8. Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, учинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Між тим, досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, захисників, законного представника, беручи до уваги особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даній стадії досудового розслідування наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні. Бо, як свідчать надані матеріали кримінального провадження, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/ суду, оскільки наразі триває воєнний стан, а отже ускладнений контроль за особами, щодо яких здійснюється досудове розслідування, ураховуючи те, що підозрюваний є неповнолітнім та безперешкодно може виїхати за межі території України. Крім того, суд погоджується із наявність ризику впливу на свідків, потерпілого та інших підозрюваних, бо останні знайомі між собою, а ОСОБА_4 відомі місця проживання таких осіб.

Проте суд не погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у частині учинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджанню кримінального провадженню іншим чином, з тих підстав, що такі дії слід оцінювати з поведінки підозрюваного, у сукупності з іншими відомостями щодо особистості підозрюваного, а також наявності інших доказів які б у своїй сукупності підтверджували факт таких дій у минулому.

3.9. Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 2 ст. 296 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.10. Наведені обставини свідчать, що в судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені п. 2, тобто існування ризиків.

Між тим, відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 2 ст. 296 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, вік підозрюваного, що останній є неповнолітнім, є учнем 9 класу СЗШ № 68, виховується в повній родині. А отже, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу в виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , на думку суду прокурором не було доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), зокрема заставу.

Тому, ураховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, стадію судового провадження, а також те, що вирішення питання застосування запобіжного заходу в виді застави є правом суду, на думку суду, запобіжний захід у вигляді застави зможе у повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього обов`язків, які визначені ст. 42 КПК України - прибувати за першою вимогою до суду.

3.11. Ураховуючи наведене, а також майновий стан підозрюваного (родини неповнолітнього), що було установлено під час судового розгляду клопотання слідчого, та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, суд уважає за необхідним застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 35 (тридцять п`ять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 105 980 (сто п`ять дев`ятсот вісімдесят) грн 00 коп., яку підозрюваний має внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, бо останній не тримається під вартою, і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 182 КК України, слід роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України

3.12. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, у разі її внесення, здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Слід зауважити, що застосування до неповнолітнього такого запобіжного заходу як домашній арешт, не є дієвим, бо може бути застосованим самими батьками, шляхом заборони залишати неповнолітньому місце проживання окрім як відвідування занять в школі, яке застосовується батьками, що є загально відомою обставиною, за дрібні порушення неповнолітніх у навчанні та побуті.

3.13. Також, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу в виді застави, слід покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України строком на 60 днів, а саме не виїжджати за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання, навчання, утримуватися від спілкування з особами, яким надано статус підозрюваних та свідків у рамках кримінального провадження № 0000309, здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На думку суду, саме наведений запобіжний захід є достатнім та дієвим, ураховуючи рівень доведеності обґрунтованості підозри, як і наявні в матеріалах справи суперечності, а наведені особистісні та характеризуючи відомості підозрюваного значно знижують, у поєднанні із покладеними обов`язками, вірогідність вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобіжником якого і є визначений судом запобіжний захід.

3.14. Указане свідчить, що клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000309, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України - підлягає задоволенню частково.

3.15. При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 07.02.2024 було відповідно до вимог статей 276 - 278 КПК України повідомлено про підозру, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 .

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 35 (тридцять п`ять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 105 980 (сто п`ять дев`ятсот вісімдесят) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

Зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також покласти наступні обов`язки строком на 60 днів:

- не виїжджати за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання, навчання;

- утримуватися від спілкування з особами, яким надано статус підозрюваних та свідків у рамках кримінального провадження № 0000309;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1