Провадження № 1-кс/127/7229/25
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

05 червня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу: ОСОБА_3 ,

прокурора: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14 травня 2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14 травня 2025 року.

Скарга мотивована тим, що ОСОБА_3 подав до Вінницької обласної прокуратури заяву про правопорушення, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початок слідства за фактом протиправного позбавлення його пенсій впродовж двох місяців. На вказану заяву всупереч вимогам ст..214 КПК України станом на день звернення до суду зі скаргою жодної відповіді заявнику не надано.

У зв`язку із наведеним ОСОБА_3 звернувся до суду з даною скаргою, у якій просив суд визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 14.05.2025, та зобов`язати виконати вимоги ст.214 КПК України.

В судовому засіданні особа, яка звернулась до суду зі скаргою, ОСОБА_3 свою скаргу підтримав у повному обсязі з викладених у ній обставин та просив її задовольнити.

Прокурор Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечила проти задоволення скарги, вважаючи її необґрунтованою та безпідставною, оскільки обставини, викладені в даній заяві, не є обставинами, які б вказували на вчинення будь-якого кримінального правопорушення.

Вислухавши думку учасників судового розгляду та дослідивши матеріали скарги,, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Вимогами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Основним завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше обмеження прав і свобод; які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні, можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 було подано до Вінницької обласної прокуратури заяву від 14.05.2025 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Таким чином, КПК України містить безумовний обов`язок внести про кримінальне правопорушення невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, а відмова у прийнятті та реєстрації такої заяви чи повідомлення не допускається.

Разом із тим, цей обов`язок виникає лише у випадку подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, а не будь-якої заяви взагалі.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18 зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Тобто, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ст. 11 ч. 1 КК України злочином є передбачене КК України суспільно небезпечне вчинене діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Таким чином, слідчий суддя має з`ясувати, чи можна розглядати заяву ОСОБА_3 , як заяву про вчинене кримінальне правопорушення з огляду на її зміст. У даному контексті слідчий суддя звертає увагу на те, що положення ст.214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Зокрема, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить об`єктивні дані, які дійсно вказують на існування реального факту вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Відповідно до змісту зазначеної заяви, після зміни паспорту на ІD-картку ОСОБА_3 зателефонувала невідома особа, яка представилась співробітником Пенсійного фонду України, і повідомила про необхідність з`явитися до відділення Фонду та надати копію нового паспорту та ідентифікаційного коду, інакше в подальшому пенсія не буде виплачуватись. У зв`язку із зазначеним ОСОБА_3 26.03.2025 з`явився до Тростянецького відділення Пенсійного фонду, де, як зазначено в заяві, у нього протиправно вимагали ксерокопії нового паспорту та ідентифікаційного коду, що заявник виконати відмовився, натомість надав заяву, у якій вказав усі фактичні дані з його паспорту, додавши оригінал витягу з реєстру. Незважаючи на це, особою на прізвище ОСОБА_5 було сфальшовано відписку про нібито повідомлення ОСОБА_3 листом від 07.03.2025 про необхідність з`явитися до відділення Пенсійного фонду, хоча насправді, як стверджує заявник, такого листа не існувало.

Згідно тексту заяви, в результаті описаних вище подій, ОСОБА_6 перестали нараховувати пенсію, через що він змушений був звернутися до пенсійного відділення в Тростянці, де усно вимагав надати письмові пояснення в протиправній затримці пенсійних виплат, на що отримав усну відмову.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення; відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Таким чином, аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_3 від 14.05.2025, суд приходить до висновку, що наведені у ній обставини не вказують на вчинення дій, які складають об`єктивну сторону будь-якого злочину (кримінального правопорушення), цивільно-правових відносин у сфері пенсійного забезпечення.

Таким чином, слідчий суддя не знаходить в заяві ОСОБА_3 від 14.05.2025 об`єктивних відомостей для того, щоб вважати її заявою про вчинене кримінальне правопорушення, тому, відповідно, у посадових осіб Вінницької обласної прокуратури не виникало обов`язку внести викладені в ній відомості до ЄРДР.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 7, 22, 214, 303-307, 309, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14 травня 2025 року залишити без задовольнити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду впродовж 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_7