Справа № 991/3800/25
Провадження 1-кс/991/3834/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_7 (далі-слідчий суддя чи суд)

отримавши клопотання прокурора Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 про продовження строків обов`язків

у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

28.04.2025 до ВАКС надійшли 4 клопотання від 17.04.2025 прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_1 про продовження строку обов`язків, покладених на підозрюваних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024, для розгляду яких о 15.53, 15.55, 16.18, 16.24 відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді і протоколів передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_7 в судових справах №991/3800/25 (провадження 1-кс/991/3834/251), №991/3801/25 (провадження 1-кс/991/3835/25). №991/3802/25 (провадження 1-кс/991/3836/25), №991/3803/25 (провадження 1-кс/991/3837/25).

28.04.2025 ухвалою слідчого судді об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/3800/25 (провадження 1-кс/991/3834/25) матеріали судових справ №991/3800/25 (провадження 1-кс/991/3834/25), №991/3801/25 (провадження 1-кс/991/3835/25), №991/3802/25 (провадження 1-кс/991/3836/25), №991/3803/25 (провадження 1-кс/991/3837/25).

2. Короткий виклад клопотань.

2.1. В клопотаннях прокурор просив:

1) «продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 06.02.2025, в межах строку досудового розслідування, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон»,

2 ) «продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 05.02.2025, в межах строку досудового розслідування, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон»,

3) «продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 04.02.2025, в межах строку досудового розслідування, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон»,

4) «продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 04.02.2025, в межах строку досудового розслідування, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон»,

що обґрунтовувалось зокрема таким: «Слідчими групи слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000430 від 06.02.2024 за ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК У країни…

1) На підставі зібраних доказів, 31.01.2025 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ровеньки Луганської області, українця, громадянина України, працює начальником паливної групи КЕВ м. Луганськ, на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Крім того, 06.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська відносно підозрюваного ОСОБА_2 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладанням на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме. - прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; Надалі підозрюваним було у строк внесено заставу у зазначеній сумі.

2) На підставі зібраних доказів, 31.01.2025 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Луганськ, українця, громадянина України, раніше не судимого, працює фізичною особою- підприємцем, маючого на утриманні 2 (двох) малолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Крім того, 05.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська відносно підозрюваного ОСОБА_3 , застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 1 059 800 грн. із покладанням на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: -прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; Надалі, підозрюваним було у строк внесено заставу у зазначеній сумі.

3) На підставі зібраних доказів, 31.01.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженку міста Дергачі Харківської області, українку, громадянку України, раніше не судиму, працює фізичною особою-підприємцем, маючого на утриманні 2 (двох) малолітніх дітей, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Крім того, 04.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська відносно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 908 400 грн. із покладанням на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: -прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;- - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; Надалі, підозрюваним було у строк внесено заставу у зазначеній сумі.

4) На підставі зібраних доказів, 31.01.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України, українця, уродженця міста Луганськ, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_6 , працює фізичною особою-підприємцем, на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей не має, раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

Крім того, 04.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 2 119 600 грн. із покладанням на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:- прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; --повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; Надалі, підозрюваним було у строк внесено заставу у зазначеній сумі».

Водночас в усіх клопотаннях зазначалось таке:

«Постановою першого заступника керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони від 20.03.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 30.04.2025 включно.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.03.2025 строк дії обов`язків до 30.04.2025. Строк дії покладених обов`язків на підозрюваного визначено до 30.04.2025.

На теперішній час, ухвалою слідчого судці Вищого антикорупційного суду строки досудового розслідування у зазначеному кримінальному було продовжено».

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Статтею 3 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» від 07.06.2018 №2447-VIII визначено, що завданням Вищого антикорупційного суду є здійснення правосуддя відповідно до визначених законом засад та процедур судочинства з метою захисту особи, суспільства та держави від корупційних і пов`язаних із ними кримінальних правопорушень та судового контролю за досудовим розслідуванням цих кримінальних правопорушень, дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, а також вирішення питання про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави у випадках, передбачених законом, у порядку цивільного судочинства, а також здійснення правосуддя у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», у порядку адміністративного судочинства.

Стаття 4 того ж Закону №2447-VIII передбачає, що Вищий антикорупційний суд здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави в порядку цивільного судочинства, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», у порядку адміністративного судочинства; аналізує судову статистику, вивчає та узагальнює судову практику у кримінальних та інших провадженнях, віднесених до його підсудності, інформує про результати узагальнення судової практики Верховний Суд та надає йому пропозиції до висновків щодо проектів законодавчих актів, які стосуються організації та діяльності Вищого антикорупційного суду, спеціальних вимог до суддів цього суду та гарантій їх діяльності, а також оприлюднює їх на своєму офіційному веб-сайті. Територіальна юрисдикція (підсудність) Вищого антикорупційного суду поширюється на всю територію України.

3.2. Статтею 2 КПК встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 статті 32 КПК визначено, що кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу. Кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, що вчинені на території України і віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, здійснює Вищий антикорупційний суд..

3.3. Відповідно до частин 1-3 статті 33-1 «Предметна підсудність ВАКС» КПК, ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України (КК) (а саме такими вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу), статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини 5 статті 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини 1 цієї статті. Інші суди, визначені цим кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності ВАКС (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього кодексу).

В свою чергу, частиною 5 статі 216 КПК визначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України (НАБУ) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, якщо наявна хоча б одна з таких умов:

1) кримінальне правопорушення вчинено: - Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Директором Бюро економічної безпеки України, його заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; - державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; - депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; - суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; - прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; - особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника митної служби III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової служби III рангу і вище; - військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; - керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків;

2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

3) кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною 1 статті 369-2 КК, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині 4 статті 18 КК або у пункті 1 цієї частини.

3.4. В ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду (ККС ВС) від 14.12.2021 у справі №991/4989/21 викладена така правова позиція:

«Редакція частини 5 статті 216 КПК, якою визначалася підслідність Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), впроваджена Законом України «Про Національне антикорупційне бюро України» від 14 жовтня 2014 року № 1698-VII, у підпункті «и» пункту 3 Прикінцевих положень якого зазначено, що після частини четвертої статті 216 доповнити новою частиною.

Первісно ця частина складалася з двох абзаців, перший з яких законодавчо визначав предметну, персональну та предметно-персональну підслідність НАБУ, другий - надавав прокурору, який здійснює нагляд за досудовими розслідуваннями, які проводяться слідчими Національного антикорупційного бюро України, право своєю постановою віднести кримінальне провадження у кримінальних правопорушеннях, передбачених абзацом 1 частини 5 статті 216 КПК, до підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України, якщо відповідним кримінальним правопорушенням було заподіяно або могло бути заподіяно тяжкі наслідки охоронюваним законом свободам та інтересам фізичної або юридичної особи, а також державним чи суспільним інтересам (імперативна підслідність).

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення діяльності Національного антикорупційного бюро України та Національного агентства з питань запобігання корупції» від 25 квітня 2015 року № 198 VIII стаття 216 КПК була викладена у новій редакції. У результаті таких змін частина 5 цієї статті складалася з чотирьох абзаців. Її було доповнено абзацом, який встановлював підслідність за зв`язком кримінальних проваджень та абзацом, який визначав підслідність підрозділу внутрішнього контролю НАБУ.

Наступні та останні на теперішній час зміни до частини 5 статті 216 КПК відбулися у зв`язку з прийняттям Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рекомендацій Європейського Союзу з виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України стосовно уточнення підслідності органів досудового розслідування» від 10 листопада 2015 року № 771-VIII.

Згідно з підпунктом 4 пункту 1 цього Закону в абзаці 3 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК слова «кримінальних правопорушень» та «кримінальні правопорушення» замінено відповідно словами «злочинів» і «злочини».

Суд звертає увагу на те, що зміни до структури частини 5 статті 216 КПК на кшталт «вважати абзац 2 частини 5 статті 216 КПК абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК» законодавцем не вносилися.

Отже, виходячи з тексту чинної редакції частини 5 статті 216 КПК, підстав вважати абзац 2 частини 5 статті 216 КПК абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК колегія суддів не убачає.

До такого висновку надає можливості дійти і використання логіко-граматичного та системного способів тлумачення цієї норми права.

Так, Український правопис, схвалений постановою Кабінету міністрів №437 від 22 травня 2019 року, передбачає певну систему правил пунктуації (членування написаного тексту розділовими знаками), за допомогою яких позначають змістовний та інтонаційний поділ висловленої думки. Згідно з цими правилами перелік певних складових може відкриватися знаком пунктуації «:» і має бути поєднаний з узагальнюючим словом. Складові відокремлюються знаком пунктуації «;». Завершення вичерпного переліку складових закінчується знаком пунктуації «.».

Відповідно аналіз абзацу 1 частини 5 статті 216 КПК крізь призму правил Українського правопису дає підстави констатувати: - перелік умов відкривається знаком пунктуації «:», поставленим після узагальнюючого слова «умов»; - умова , визначена у пункті 1, завершується знаком пунктуації «;», що відповідно до встановлених правил Українського правопису означає продовження переліку; - умова, визначена у пункті 2, завершується знаком пунктуації «;», що відповідно до встановлених правил Українського правопису означає продовження переліку; - умова визначена у пункті 3, завершується знаком пунктуації «.», що відповідно до встановлених правил Українського правопису означає завершення речення, тобто завершення вичерпного переліку викладених умов, на які йде посилання у частині 1 статті 33-1 КПК.

Складові пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, згідно з правилами юридичної техніки, мають змістовно корелювати один з одним, мати якусь об`єднуючу ознаку, як це має місце, наприклад, у нормативній конструкції пункту 1 цієї ж статті, де визначені суб`єкти, щодо яких досудове розслідування здійснюється детективами НАБУ. Вони мають різний правовий статус, їх перелік закріплений в різних абзацах пункту 1, між тим їх об`єднує те, що усі вони є фізичними особами, які здійснюють певні державницькі функції.

При співставленні пункту 3 частини 5 статті 216 КПК та наступного за ним абзацу такої кореляції не простежується. Більш того, абзац 1 та наступний за ним абзац частини 5 статті 216 КПК закріплюють різні за своєю природою види підслідності. І якщо предметна (родова), персональна та предметно-персональна підслідності взаємопов`язані між собою і є відносно сталими, то імперативна підслідність визначається шляхом реалізації наданих відповідному прокурору дискреційних повноважень.

Більш того, аналізуючи зміст абзацу, відповідно до вимог якого прокурор, який здійснює нагляд за досудовими розслідуваннями, які проводяться детективами Національного антикорупційного бюро України, своєю постановою може віднести кримінальне провадження у кримінальних правопорушеннях, передбачених абзацом першим цієї частини, до підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України, якщо відповідним кримінальним правопорушенням було заподіяно або могло бути заподіяно тяжкі наслідки охоронюваним законом свободам та інтересам фізичної або юридичної особи, а також державним чи суспільним інтересам, і визначаючи його як абзац 2 пункту 3 частини 216 КПК, Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду дійшла висновку про необхідну наявність лише двох складових для її застосування - існування постанови прокурора, який здійснює нагляд за досудовими розслідуваннями, про віднесення кримінальних проваджень, передбачених абзацом 1 частини 5 статті 216 КПК до підслідності детективів Національного антикорупційного бюро України, та встановлення факту, що відповідний злочин заподіяв або міг заподіяти тяжкі наслідки охоронюваним законом свободам та інтересам фізичної або юридичної особи, а також державним чи суспільним інтересам.

На думку колегії суддів таке тлумачення є сумнівним. Якщо вважати цей абзац абзацом 2 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК, то слід визначати і третю обов`язкову складову, а саме: кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369, частиною 1 статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 частини 5 статті 216 КПК.

Однак, вочевидь, такий підхід буде позбавлений будь-якої логіки, не буде відповідати волі законодавця, який надав повноваження відповідним прокурорам визначати підслідність за НАБУ кримінальних проваджень, які за загальним правилом йому непідслідні, і призведе до унеможливлювання реалізації прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури повноважень щодо визначення імперативної підслідності.

Стосовно застосування положень пункту 20-2 розділу ХІ «Перехідні положення» КПК колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до зазначеного пункту підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена цим Кодексом як суду першої інстанції, суду апеляційної інстанції та слідчих суддів, поширюється на кримінальні провадження, відомості за якими про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань: 1) з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду»; 2) до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду», якщо досудове розслідування здійснюється або здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

З дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» у кримінальних провадженнях, досудове розслідування яких здійснюється Національним антикорупційним бюро України або досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури… обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до Вищого антикорупційного суду.

Аналіз цих положень дає підстави вважати, що Перехідними положеннями не визначається підсудність Вищого антикорупційного суду. Законодавець не ототожнює підслідність НАБУ і підсудність Вищого антикорупційного суду. Проте, з огляду на останнє зазначене положення, усі без винятку кримінальні провадження, досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури направляються до Вищого антикорупційного суду, який, у свою чергу, і має виключні повноваження направити кримінальне провадження до іншого суду у разі непідсудності йому цього провадження.

На погляд колегії суддів, зазначене є додатковою гарантією забезпечення незалежності Вищого антикорупційного суду, запровадженою законодавцем».

Таким чином, КПК визначено вичерпний перелік обов`язкових альтернативних умов належності кримінального провадження до предметної підсудності ВАКС за такими критеріями: 1) спеціальний статус суб`єкта кримінального правопорушення (пункт 1 частини 5 статті 216 КПК); 2) розмір предмету кримінального правопорушення у статтях 354, 368, 369, 369-2, або розмір предмету чи завданої шкоди у статтях 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410, у поєднанні зі певним спеціальним статусом суб`єкта кримінального правопорушення (пункт 2 частини 5 статті 216 КПК); 3) спеціальний статус особи, стосовно якої вчинено кримінальне правопорушення, передбачене статтею 369 чи частиною 1 статті 369-2 КК (абзац 1 пункту 3 частини 5 статті 216 КПК.

3.5. Суд на підставі наявних матеріалів встановив такі обставини:

27.12.2024 постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_11 вирішено «1. Доручити здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 426-1 КК України, у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024 слідчим першого слідчого відділу (з дислокацією у місті Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську. 2. Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000430 від 06.02.2024 доручити прокурорам Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону»., що обґрунтовувалось таким: «Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 426-1 КК України, за фактом закупівлі товарів за завищеними цінами. Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється неефективно, слідчі (розшукові) та процесуальні дії не проводяться, заходи щодо встановлення обставин кримінального провадження не вживаються. Зокрема, не здійснено тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні операторів мобільного зв`язку, щодо телефонних з`єднань службових осіб КЕВ міста Луганськ, не проведено аналіз цих телефонних з`єднань та відомостей щодо руху грошових коштів по розрахункових рахунках зазначених осіб, а також фізичних осіб-підприємців, з якими у 2022 році КЕВ міста Луганськ укладав договори на постачання деревини, не допитано як свідків працівників, які входили до складу комісії з проведення моніторингу цін на товари. Унаслідок низької процесуальної діяльності органу досудового розслідування отримані результати такої діяльності не відповідають обґрунтовано допустимим результатам, які повинні бути та об`єктивно могли бути досягнуті за цей час з огляду на складність і специфіку розслідування кримінального правопорушення. Відповідно до ч. 5 ст. 36 КПК України Генеральний прокурор (особа, яка виконує його обов`язки), керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування або за наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування відповідного органу досудового розслідування чи здійсненням ним досудового розслідування в умовах воєнного стану. Право доручати у разі неефективного досудового розслідування або за наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування відповідного органу досудового розслідування чи здійснення ним досудового розслідування в умовах воєнного стану, іншому органу досудового розслідування здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Бюро економічної безпеки України, а також доручати Бюро економічної безпеки України розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності інших органів досудового розслідування, мають Генеральний прокурор (особа, яка виконує його обов`язки), його перший заступник, заступник. Враховуючи, що досудове розслідування проводиться неефективно, з метою забезпечення швидкого та повного розслідування, якісного виконання завдань кримінального провадження, здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000430 необхідно доручити іншому органу досудового розслідування».

31.01.2025 у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024 ОСОБА_2 і ОСОБА_4 повідомлено про підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 27/частиною 5 статті 191 КК, а ОСОБА_3 і ОСОБА_5 повідомлено про підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27/частиною 5 статті 191 КК/

04.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська у справі №932/9404/24 (провадження №1-кс/932/411/25) до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 грн із покладенням на підозрювану обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, а саме: «прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон». Строк дії обов`язків в ухвалі визначено до 31.03.2025.

04.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська у справі №932/9404/24 (провадження №1-кс/932/415/25) до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 119 600 грн із покладенням на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, а саме: «прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон». Строк дії обов`язків в ухвалі визначено до 31.03.2025.

05.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська у справі №932/9404/24 (провадження № 1-кс/932/412/25) до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 059 800 грн із покладенням на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, а саме: «прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон». Строк дії обов`язків в ухвалі визначено до 31.03.2025.

06.02.2025 ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська у справі №932/9404/24 (провадження №1-кс/932/458/25) відносно підозрюваного ОСОБА_2 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання із покладенням на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, а саме: -прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон». Строк дії обов`язків в ухвалі визначено до 31.03.2025.

20.03.2025 постановою першого заступника керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_10 продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України до 3 (трьох) місяців, тобто до 30.04.2025.

27.03.2025 ухвалами слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 у справах №991/2604/25, №991/2605/25, №991/2608/25 продовжено строк дії обов`язків відповідно ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до 30.04.2025 включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

28.03.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 у справі №991/2607/25 продовжено строк дії обов`язків ОСОБА_5 30.04.2025, тобто в межах строку досудового розслідування.

3.6. Частиною 2 статті 38 КПК встановлено, що досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Тобто КПК визначено 5 органів досудового розслідування, які мають визначену статтею 216 різну підслідність, під чим розуміють визначені законом ознаки кримінального провадження, які обумовлюють належність такого до предмета діяльності того чи іншого слідчого органу, й само по собі існування предметної підслідності покликано впорядковувати діяльність слідчих органів з розслідування різноманітних кримінальних правопорушень, оптимізувати державні ресурси шляхом уникнення дублювання повноважень різних органів тощо.

Згідно з частиною 1 статті 216 КПК, слідчі органів Національної поліції (НП) здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування, й відповідно підслідність органів Служби безпеки України (СБУ) визначена частиною 2, Бюро економічної безпеки України (БЕБУ) - частиною 3, органів Державного бюро розслідувань (ДБР) - частиною 4, НАБУ - частиною 5 статті 216 КПК.

Кримінальне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 191 КК формально належить до корупційних кримінальних правопорушень, однак статтею 216 КПК визначена диференційована підслідність цього кримінального правопорушення залежно від встановленого законом на час вчинення такого кримінального правопорушення конкретного розміру його предмета або завданої ним шкоди, а саме - НП: розмір предмета або завданої шкоди до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, БЕБУ - розмір предмета або завданої шкоди 500-2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, та НАБУ - розмір предмета або завданої шкоди понад 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Окрім того, абзацами 1, 3 частиною 5 статті 36 КПК визначено, що Генеральний прокурор (особа, яка виконує його обов`язки), керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування або за наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування відповідного органу досудового розслідування чи здійсненням ним досудового розслідування в умовах воєнного стану… Забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України, іншому органу досудового розслідування, крім випадків наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування Національного антикорупційного бюро України чи здійснення ним досудового розслідування в умовах воєнного стану. Право доручати здійснення досудового розслідування іншому органу за наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування Національного антикорупційного бюро України чи здійснення ним досудового розслідування в умовах воєнного стану, має заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури або Генеральний прокурор (особа, яка виконує його обов`язки).

Відповідно до частини 5 статті 218 КПК спори про підслідність вирішує керівник органу прокуратури вищого рівня. Спір про підслідність у кримінальному провадженні, яке може належати до підслідності Національного антикорупційного бюро України, вирішує Генеральний прокурор або заступник Генерального прокурора - керівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (особа, яка виконує його обов`язки).

3.7. Слідчий суддя твердо переконаний, що згадка у статті 33-1 КПК предметної підсудності ВАКС винятково за наявності хоча б однієї з умов, передбачених саме частиною 5 статті 216 КПК, означає те, що в разі здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні будь-яким іншим слідчим органом, ніж НАБУ, такі не підсудні ВАКС. Інше тлумачення такої норми позбавляє будь-якого сенсу саму згадку про частину 5 статті 216 КПК, й також створює правову невизначеність, оскільки надаватиме можливість іншим органам досудового розслідування, ніж НАБУ, свавільно і довільно на власний розсуд у будь-який час лише за формальними ознаками скеровувати до ВАКС будь-які кримінальні провадження, яких наразі в Україні нараховується сотні тисяч, що призводитиме до неможливості здійснення ВАКС ефективного судочинства, саме для запобігання чому і наявна така норма.

Ба більше, віднесення постановою від 27.12.2024 заступника Генерального прокурора ОСОБА_11 досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000430 до підслідності Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, означає відсутність будь-яких ознак належності згаданого кримінального провадження до підслідності НАБУ, враховуючи пряму заборону доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності НАБУ, іншому органу досудового розслідування (крім випадків наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють функціонування НАБУ чи здійснення ним досудового розслідування в умовах воєнного стану).

Також судова практика Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) свідчить про те, що докази, зібрані органом досудового розслідування з порушенням правил підслідності, є недопустимими через їх збирання неуповноваженим органом у непередбачений кримінальним процесуальним законом спосіб.

Наприклад, об`єднана палата (ОП) ККС ВС у постанові від 24.05.2021 у справі №640/5023/19 зробила висновок, відповідно до якого наслідком недотримання належної правової процедури як складового елементу принципу верховенства права є визнання доказів, одержаних в ході досудового розслідування недопустимими на підставі статей 86, 87 КПК як таких, що зібрані (отримані) неуповноваженими особами (органом) у конкретному кримінальному провадженні, з порушенням установленого законом порядку, при цьому у мотивах прийнятого судового рішення зазначено таке: «Застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень. Застосування належної правової процедури у кримінальному провадженні - це встановлені кримінальним процесуальним законодавством способи реалізації норм кримінального процесуального права, що забезпечують досягнення цілей правового регулювання кримінальних процесуальних відносин у сфері порядку досудового розслідування та судового розгляду. Воно означає не лише те, що всі дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону, адже в такому випадку це завдання розчиняється в приписах засади законності. Такі дії мають виникати із наявних повноважень і перебувати в адекватному співвідношенні з конкретним процесуальним завданням, яке виникає в певний момент досудового розслідування і судового розгляду кримінального провадження. Таке адекватне співвідношення приводить до принципу пропорційності. Належна правова процедура має застосування як під час судового розгляду, так і на стадії досудового розслідування. Недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд».

3.8. В матеріалах клопотань містяться ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 від 27.03.2025 у справах №991/2604/25, №991/2605/25, №991/2608/25 та від 28.03.2025 у справі №991/2607/25 про продовження строку дії обов`язків відповідно ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . ОСОБА_5 до 30.04.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

Проте слідчий суддя зазначає, що такі ухвали слідчого судді ВАКС нерелевантні обставинам поданих клопотань, оскільки ними не вирішувалось питання про визначення загальної підсудності ВАКС кримінального провадження №0000430 у порядку частини 3 статті 34 КПК, яке належить до виключних повноважень Апеляційної палати (АП) ВАКС.

Слідчий суддя також зазначає, що в кримінальному провадженні №0000430 запобіжні заходи щодо ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 застосовані ухвалами слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська, який згідно із Законом України від 26.02.2025 №4273-IX, з 25.04.2025 перейменований на Шевченківський районний суд міста Дніпра.

Отже, відсутні будь-які перешкоди для звернення із відповідними клопотаннями саме до Шевченківського районного суду міста Дніпра як суду за місцем здійснення досудового розслідування згідно з частиною 1 статті 218 КПК.

3.9. Згідно з частиною 7 статті 194 КПК, обов`язки, передбачені частинами 5 та 6 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Частиною 1 статті 199 КПК визначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Системне тлумачення статей 194 і 199 КПК, які регламентують порядок застосування запобіжного заходу, покладення процесуальних обов`язків та порядок їх продовження, свідчить, що клопотання про продовження строку покладених обов`язків прокурор чи слідчий за погодженням з прокурором повинні подати не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали.

Проте у цьому випадку, усі клопотання надійшли до ВАКС наприкінці робочого часу 28.04.2025, хоча строк дії обов`язків (як і строк досудового розслідування) закінчувався 30.04.2025. Відтак прокурор подав клопотання із порушенням визначеного КПК строку, що унеможливлювало їх розгляд слідчим суддею.

3.10. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначає, що кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. За усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції у кримінально-процесуальному аспекті, «суд, котрий, відповідно до чинних положень національного права, не має повноважень судити підсудного, «не встановлений законом» у розумінні статті 6 §1», що віддзеркалює принцип правової держави, невід`ємний для системи, запровадженої Конвенцією і Протоколами до неї загалом («Йоргіч проти Німеччини» (Jorgic v. Germany), § 64; «Річерт проти Польщі» (Richert v. Poland), § 41). Орган, не встановлений відповідно до волевиявлення законодавця, буде неодмінно позбавлений легітимності, яка є необхідною в демократичному суспільстві («Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), § 114; «Горгіладзе проти Грузії» (Gorgiladze v. Georgia), § 67; «Конталексіс проти Греції» (Kontalexis v. Greece), § 38).

Відтак слідчий суддя зазначає, що кримінальне провадження №0000430 не належить до предметної підсудності ВАКС, тому розгляд будь-яких клопотань в такому знаходиться поза межами повноважень слідчого судді ВАКС, та суперечитиме припису щодо розгляду справи судом, встановленим законом.

Разом з тим, КПК не врегульовує порядок дій слідчого судді в разі подання клопотання, які не належать до підсудності такого суду.

Однак, згідно з частиною 6 статті 9 КПК, у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу, до яких зокрема належить диспозитивність, зміст якої розкрито в статті 26 КПК, а саме, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим кодексом.

Водночас слідчий суддя враховує чинну наразі судову практику АП ВАКС, згідно із якою «положеннями ст.34 КПК визначено компетенцію судів, підстави та порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого. У нормах вказаної статті використовується, зокрема, така термінологія: «кримінальне провадження передається», «до початку судового розгляду», «для судового розгляду», «обвинувачений», «судове провадження». Згідно з ч.6 ст.34 КПК суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першої цієї статті. Системний аналіз зазначених правових норм, а також визначень термінів «кримінальне провадження» (п.10 ч.1 ст.3 КПК) та «судове провадження» (п.24 ч.1 ст.3 КПК) дає підстави вважати, що кримінальне провадження у розумінні ст.34 КПК є тотожним поняттю «судове провадження». У зв`язку з цим направлення в порядку, передбаченому положеннями ст.34 КПК, кримінального провадження з одного суду до іншого суду можливе лише після направлення обвинувального акту (іншого документу, яким завершується досудове розслідування) до суду першої інстанції в порядку, передбаченому КПК, для розгляду його по суті за правилами глав 27 та 28 КПК, що підтверджується позицією, викладеною в ухвалі ККС ВС від 15 березня 2018 року у справі №571/196/18-к (провадження №51-4493впс18). Тобто, передбачений ст.34 КПК порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого не може застосовуватись до проваджень, які перебувають на стадії досудового розслідування. Вирішення питання щодо розгляду по суті заяв, клопотань чи скарг поданих під час досудового розслідування або залишення їх без розгляду, повернення тощо, належать до виключної компетенції слідчого судді того суду першої інстанції, до якого вони надійшли. Відтак, Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду на стадії досудового розслідування уповноважена переглядати судові рішення слідчих суддів Вищого антикорупційного суду в випадках та порядку, передбачених КПК, проте за вищевказаними положення кримінального процесуального законодавства не має можливості направляти з Вищого антикорупційного суду до іншого суду матеріали провадження, що знаходяться на стадії досудового розслідування» (наприклад, ухвали АП ВАКС від 16.08.2024 в справах №991/7571/24, №991/7217/24, від 23.04.2024 в справі №991/847/24).

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що оскільки ще не розпочато судове провадження щодо поданих клопотань, то такі належить повернути особі, яка їх подала, разом із усіма додатками.

Керуючись статтями 33-1, 216, 309, 369-372, 532 КПК, суд

ПОСТАНОВИВ:

Повернути прокурору Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 клопотання про продовження строків обов`язків у кримінальному провадженні №0000430 від 06.02.2024.

Направити ухвалу особі, яка подала клопотання, разом з клопотаннями та усіма доданими до них матеріалами.

Ухвала не підлягає оскарженню та набирає законної сили з моменту постановлення.

Повний текст ухвали оголошений 05.05.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_7