Справа № 524/7710/25
Провадження №1-кс/524/1830/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.08.2025 м.Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

05 серпня 2025 року прокурор Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на земельну ділянку площею 1,2056 га з кадастровим номером :02:004:0073, розташовану у с.Єристівка Пришибської територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області, яка перебуває у власності ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат», заборонивши вчинення будь-яких реєстраційних дій щодо відчуження земельної ділянки, проведення державної реєстрації будь-яких прав третіх осіб щодо цієї ділянки, зміну цільового призначення земельної ділянки, поділ, об`єднання або формування нових об`єктів на базі цієї ділянки, внесення змін до відомостей у Державному земельному кадастрі та/або Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо меж, площі, цільового призначення чи інших характеристик зазначеної земельної ділянки, інші дії, які можуть унеможливити ідентифікацію, вилучення чи конфіскацію вказаного об`єкта.

Клопотання обґрунтоване тим, що невстановленою особою здійснено самовільне зайняття та сільськогосподарську обробку земельних ділянок.

25.04.2025 року за вказаним фактом Кременчуцькою окружною прокуратурою розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000032 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України.

15.07.2025 року прокурором Кременчуцької окружної прокуратури на підставі ухвали слідчого судді проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0073, що розташована поблизу села Єристівка Пришибської територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області.

За результатами огляду встановлено, що поруч із вищевказаною земельною ділянкою знаходяться земельні ділянки з кадастровими номерами :02:004:0077, :02:004:0051, :02:004:0058, :02:004:0074, :02:004:0032 та 0:05:000:0312.

При цьому, всі земельні ділянки є землями промисловості та мають цільове призначення «для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами».

Всі перелічені земельні ділянки становлять одне поле та оброблені суцільним однорідним обробітком з використанням сільськогосподарської техніки та має ознаки вирощування сільськогосподарських культур. На час проведення огляду на земельних ділянках зростають рослини подібні до родини «злакових».

Усі вказані земельні ділянки оброблені єдиним масивом, засіяні сільськогосподарською культурою схожою на ячмінь.

Власником земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0073 є ТОВ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат».

В ході подальшого проведення огляду з вказаної земельної ділянки було вилучено зразки сільськогосподарської культури з точки, що лежить в межах земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0073 та поміщені до паперового сейф пакету Національної поліції України.

Постановою дізнавача від 04.08.2025 року земельну ділянку визнано речовим доказом.

Прокурор у клопотанні зазначив, що на земельну ділянку з кадастровим номером :02:004:0073 необхідно накласти арешт незалежно від того, хто є її власником, інакше не будуть досягнуті цілі цього заходу запобігання можливості протиправного впливу на майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Також прокурор посилається на необхідність збереження речового доказу для проведення необхідних слідчих дій та судових експертиз. На думку прокурора в разі незастосування арешту майна учасники кримінального процесу матимуть змогу його поділити, об`єднати ділянки із присвоєнням нових кадастрових номерів, відчужити, знищити з метою уникнення кримінальної відповідальності.

В судове засідання прокурор не з`явився, подавши клопотання про проведення судового засідання без його участі. Підтримує подане клопотання про арешт майна.

Представники власника земельної ділянки ТОВ «Єристівський ГЗК» також заявили клопотання про розгляд клопотання про арешт майна без їх участі. При цьому, надали письмові заперечення проти задоволення клопотання прокурора.

Вивчивши клопотання прокурора та додані до нього матеріали, письмові заперечення представників власника майна, суд виходить з наступного.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що дійсно, 25.04.2025 внесені відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0000032 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, за фактом самовільного зайняття невідомою особою земельних ділянок та проведення їх сільськогосподарського обробітку.

З доданого до клопотання протоколу огляду від 15.07.2025 року, проведеного на підставі ухвали слідчого судді від 23.06.2025 року, убачається, що була оглянута земельна ділянка з кадастровим номером: :02:004:0073.

Виявлено, що земельна ділянка засіяна сільськогосподарською культурою схожою на ячмінь.

Правильність визначення меж земельної ділянки на час огляду не викликає у суду сумнівів, оскільки огляд здійснювався за участю інженера-землевпорядника та інженера геодезиста, які володіють спеціальними знаннями для визначення земельної ділянки з конкретним кадастровим номером на місцевості.

Водночас, вказана земельна ділянка має цільове призначення для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами. Вказана земельна ділянка перебуває у власності ПАТ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат».

Наведене підтверджується наданою інформацією з Державного реєстру речових прав, інформацією з ДЗК.

За результатами проведеного огляду вилучено зразки сільськогосподарської культури із земельної ділянки з кадастровим номером :02:004:0073.

Враховуючи, що посів сільськогосподарської культури виявлено на земельній ділянці, яка не призначена для сільськогосподарського використання і має цільове призначення для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, існують достатні підстави вважати, що мало місце самовільне зайняття та проведення сільськогосподарського обробітку земельної ділянки.

Разом з тим, суд не знаходить підстав для накладення арешту на вказану земельну ділянку.

Правомірність набуття у власність земельної ділянки ПАТ «Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат» у клопотанні не ставиться під сумнів.

Жодних даних, які б вказували на нецільове використання землі саме власником та його причетність до кримінального правопорушення не надано.

В разі встановлення нецільового використання земельної ділянки власником, такі дії не утворюють склад кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України, оскільки законний власник земельної ділянки не може бути суб`єктом вказаного проступку. Такі дії власника майна є підставою для примусового припинення прав на земельну ділянку відповідно до ст.143 Земельного кодексу України. Втім, вказане питання вирішується шляхом пред`явлення позову і лежить у площині цивільного або господарського процесу. Використання інструментів забезпечення кримінального провадження для вирішення питань забезпечення позову є неприпустимим, оскільки для цього передбачено інститут забезпечення позову у ЦПК та ГПК України.

Наразі земельна ділянка оглянута за участю інженера-геодезиста та інженера-землевпорядника, що підтверджується протоколом санкціонованого огляду від 15.07.2025 року. Під час огляду вилучено зразки сільськогосподарських рослин, на які в подальшому накладено арешт. Тобто, необхідні слідчі дії проведені.

В разі необхідності проведення додаткових оглядів або експертиз (зокрема, інженерно-екологічної) вказані дії можливо провести без накладення арешту, про який прохає прокурор.

Можлива зміна кадастрового номеру не тягне за собою втрату об`єкта нерухомості.

В разі поділу або об`єднання земельної ділянки з іншою це не призведе до безповоротної втрати об`єкта нерухомості як такого (в натурі, на місцевості).

Так само, зміна власника, присвоєння нового кадастрового номеру не унеможливить ідентифікацію земельної ділянки на місцевості та не призведе до втрати відомостей про скасований кадастровий номер.

Кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування (ст.1 ЗУ «Про державний земельний кадастр»).

Відповідно до ст.16 ЗУ «Про державний земельний кадастр» кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера.

Скасований кадастровий номер земельної ділянки не може бути присвоєний іншій земельній ділянці.

Інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно.

Крім того, відповідно до п.136 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою КМУ від 17 жовтня 2012 р. № 1051, кадастровий реєстратор вносить до Поземельної книги на земельну ділянку, сформовану в результаті поділу чи об`єднання земельних ділянок, запису про такий поділ чи об`єднання із зазначенням скасованого кадастрового номера земельної ділянки.

Отже, навіть в разі відчуження, поділу або об`єднання земельної ділянки, відомості про скасований кадастровий номер продовжують зберігатися і за його даними можна відтворити попередню конфігурацію земельної ділянки.

За таких умов, прокурором не доведена необхідність арешту земельної ділянки та наявність ризиків передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, суд не знаходить розумних та законних підстав для втручання у право власника мирно володіти своїм майном, та вважає за необхідне відмовити у задоволенні поданого клопотання про накладення арешту на земельну ділянку.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, законним представником, цивільним позивачем, та іншими заінтересованими особами, - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, виклик яких не проводився, - у той самий строк після одержання ними копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1