"08" травня 2025 р. Справа № 363/2384/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року м. Вишгород

Слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000108 від 06.05.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000108 від 06.05.2025 р. відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З поданого прокурором клопотання вбачається, що до Вишгородського РУП ГУНП надійшло повідомлення інспектора сектору водної поліції Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 про те, що 05.05.2025 на березі Київського водосховища в межах с. Глібівка виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме сітки з ліски здійснював незаконний вилов риби з акваторії Київського водосховища (11672).

В подальшому,06.05.2025 в період часу з 00 год. 12 хв. до 00 год. 26 хв. співробітниками поліції Вишгородського РУП ГУГП в Київській області проведено огляд місця події на березі Київського водосховща, розташованого в межах села Глібівка Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7987202, 30.3632857, в ході якого, виявлено та вилучено: свіжевиловлену ним рибу, а саме: карась 68 шт., щука 1 шт., лящ 10 шт.; сітка з ліски в кількості1 шт. розмірами: довжиною 70 м, висотою 1,2 м, крок вічко-55 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, металева садова тачка, які ОСОБА_5 , використав для незаконного вилову риби.

Вилучена в ході огляду місця події від 06.05.2025 незаконно виловлена риба є предметом вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Вилучені в ході огляду місця події від 06.05.2025 сітка з ліски в кількості1 шт., розмірами: довжиною 70 м, висотою 1,2 м, крок вічко-55 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, металева садова тачка, які були використані для незаконного вилову риби, - є знаряддями вчинення даного кримінального правопорушення.

Вилучені в ході проведеного огляду місця події від 06.05.2025 за вище вказаною адресою водні біоресурси в загальній кількості 79 екз. передані під гарантійну розписку головному державному інспектору Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області ОСОБА_6 з метою подальшої передачі ним вилучених водних біоресурсів на зберігання до рибоприймального пункту фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 , який знаходиться за адресою: Київська область, Вишгородський район, с.Рудня Толокунська (50°54`57.7``N, 30°26`11.5``E).

Вилучені в ході проведеного огляду місця події від 06.05.2025 за вище вказаною адресою сітка з ліски в кількості1 шт. розмірами: довжиною 70 м, висотою 1,2 м, крок вічко-55 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, металева садова тачка, передані головному державному інспектору Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 під гарантійну розписку для подальшого розміщення вказаних об`єктів на зберігання на території складу Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, розташованого на роздільній дамбі Київської ГЕС м. Вишгорода.

06.05.2025 дізнавачем СД Вишгородського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 винесено постанову про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів предметів та об`єктів,06.05.2025 на березі Київського водосховища в межах с. Глібівка Вишгородського району Київської області.

Вилучені в ході огляду місця події від 06.05.2025 у зазначеному кримінальному провадженні заборонене знаряддя лову - сітка з ліски в кількості1 шт. розмірами: довжиною 70 м, висотою 1,2 м, крок вічко-55 мм.; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, металева садова тачка, які були використані для незаконного вилову риби є знаряддями вчинення даного кримінального правопорушення та використані, як засоби вчинення кримінального правопорушення. У зв`язку з цим, зазначені речі є тимчасово вилученим майном, які відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, пп. 1,3,4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на них є необхідним

Прокурор в судове засідання не з`явився, в поданому клопотанні просила розгляд справи здійснювати без її участі, клопотання підтримує в повному обсязі.

Дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною Кримінального кодексу України, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частиною першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація, зокрема, застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, були предметом злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави, були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав вважати, що воно, зокрема є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які, зокрема були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вказане у клопотанні прокурора майно є речовими доказами у кримінальному провадженні в розумінні ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим прокурором обґрунтовано заявлено клопотання про арешт майна. На даний час досудове розслідування триває та встановлюються всі обставини вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на предмети, які визнані речовими доказами в межах заявленого клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході проведеного огляду місця події від 06.05.2025 на березі Київського водосховща, розташованого в межах села Глібівка Вишгородського району Київської області, за координатами 50.7987202, 30.3632857 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: незаконно вилученні біоресурси - рибу наступних видів:карась 68 шт., щука 1 шт., лящ 10 шт; заборонене знаряддя лову сітка з ліски довжиною 70 м, висотою 1,2 м, крок вічко-55 мм; гумовий човен зеленого кольору, два металевих весла, металева садова тачка, заборонивши розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Зберігання майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19 листопада 2012 року «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1