Справа № 461/1488/25
Провадження № 1-кс/461/3072/25
УХВАЛА

14.05.2025 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічну пору доби відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плоске Старосамбірського району Львівської області, українця, громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні №0000345, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотання, яке мотивоване тим, що ОСОБА_4 , 22 лютого 2025 року приблизно о 21 год 35 хв, керуючи автомобілем марки «AUDІ A4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та рухаючись автодорогою «Львів-Краківець» у напрямку до м. Львова у с. Ямельня Яворівського району Львівської області неподалік зупинки громадського транспорту «Ямельня», грубо порушив вимоги п. 1.10. (в значенні терміну «дати дорогу»), п. 12.4 та п. 18.1, чинних Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, які виразились в тому, що він керуючи технічно-справним вказаним транспортним засобом, перевищив дозволену швидкість руху у межах населеного пункту, при наближенні до нерегульованого пішохідного переходу, не зменшив швидкості та не зупинив свій транспортний засіб, щоб надати дорогу пішоходу ОСОБА_5 , який в цей час переходив проїзну частину дороги по нерегульованому пішохідному переході зліва на право відносно напрямку руху автомобіля, внаслідок чого відбувся наїзд транспортного засобу на пішохода.

Внаслідок наїзду пішохід ОСОБА_5 отримав: садно в ділянці правої ключиці, забійну рану скроневої ділянки ліворуч, лінійний перелом скроневої кістки ліворуч, травматичний субарахноїдальний крововилив, забій головного мозку, закритий перелом правої лопатки з задовільним стоянням кісткових фрагментів, закритий перелом грудинного кінця правої ключиці зі зміщенням кісткових фрагментів, закриті переломи 5,6 ребер ліворуч з задовільним стоянням кісткових фрагментів, травматичне розходження лонного симфізу, перелом 2-ї кістки куприка з задовільним стоянням кісткових фрагментів. Вказані ушкодження могли утворитись 22 лютого 2024 року від контакту з виступаючими частинами транспортного засобу пересування з послідуючим падінням на тверду поверхню і відносяться до тяжких тілесних ушкоджень по ознаці небезпеки для життя в момент спричинення.

У зв`язку з вищевикладеним, внаслідок існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив застосувати до підозрюваного, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічну пору доби, строком два місяці, з покладенням на нього відповідних обов`язків.

Прокурор подав до суду письмову заяву про здійснення розгляду без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання не заперечували, подали до суду заяву про проведення судового засідання без їхньої участі.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує свої доводи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000345, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України.

30.04.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.286 КК України.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого (ст. 178 КПК України).

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує свої доводи, слідчий суддя вважає що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні дані, які містяться в:

-протоколі огляду місця пригоди від 22.02.2025 року з додатками;

-протоколі допиту потерпілого ОСОБА_5 від 11.03.2025 року;

-висновку судово медичної експертизи від 28.04.2025 року;

-висновку судово інженерно-транспортної експертизи від 06.05.2025 року;

-інших матеріалах кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Згідно з п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду. Даний ризик підтверджується тим, що що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років , що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі;

-ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Тому, з урахуванням обґрунтованості підозри, існування передбачених процесуальним законом ризиків та суспільної небезпеки вчиненого, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби та покладення процесуальних обов`язків на підозрюваного, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого, -задовольнити повністю.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби строком на два місяці, тобто до 14 липня 2025 року включно, з покладенням на нього наступних обов`язків:

-не залишати місце свого постійного проживання, а саме: АДРЕСА_2 , з 22:00 год. по 06:00 год., наступної доби;

-прибувати до слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1