БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
16.07.2025
Єдиний унікальний номер 497/1469/25
Провадження № 1-кп/497/167/25
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2025 року м.Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Болград обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0000070 від 12.06.2025 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Криничне, Болградського району Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, зі слів перебуває у цивільному шлюбу, утриманців не має, працює без оформлення охоронцем в СПК «Криничне» зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 15.03.1996 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, РНОКПП НОМЕР_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2025 біля 22:00 години ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, спрямованим на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, не маючи передбаченого діючим законодавством дозволу, з корисливих мотивів, в порушення ст.27 Закону України «Про тваринний світ», взявши зі свого домоволодіння, розташованого за адресою: Одеська область, Болградський район, с. Криничне, вул. Героїв України, 26, ліскову сітку, яка згідно п. 1 п.п. 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, є забороненим знаряддям для добування (вилову) водних біоресурсів, прийшов до озера Ялпуг, в районі північної околиці с. Криничне Болградського району Одеської області, та встановив у воду вказану ліскову сітку.

Після цього, 12.06.2025 в період часу приблизно з 07:00 до 07:30 годин, продовжуючи реалізацію раніше виниклого умислу, спрямованого на незаконне зайняття рибним промислом, ОСОБА_4 повернувся у вищезазначене місце на озеро Ялпуг, де, не маючи передбаченого діючим законодавством дозволу, з корисливих мотивів, використовував вищевказане заборонене знаряддя лову, у заборонений Наказом № 48 від 27.03.2025 Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеської області «Про затвердження (визначення) переліку меж нерестових у період нересту в районі контролю Одеського рибоохоронного патруля» для рибного промислу період нересту, тобто процесу масового природнього відтворення водних біоресурсів, який відбувається протягом строку, обумовленого кліматичними та біологічними умовами, зайшов у воду та зняв вищевказану ліскову сітку, яка була ним раніше встановлена, вже з виловленою рибою:

-сазан у кількості 1 одиниця на суму 3706 гривень,

-карась у кількості 15 одиниць на суму 23715 гривень,

-товстолоб у кількості 9 одиниць на суму 32742 гривні,

-білий амур у кількості 2 одиниць на суму 7276 гривень,

- плоскирка у кількості 121 одиниця на суму 189244 гривні;

-лин у кількості 1 одиниця на суму 1598 гривень;

-окунь у кількості 14 одиниць на суму 44268 гривень,

-тарань у кількості 6 одиниць на суму 9384 гривні,

спричинивши рибним запасам України істотну шкоду на загальну суму 311 933,00 гривні.

Таким чином, по твердженню органу досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України за правовою кваліфікацією: незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Вину свою у вчиненні вище викладених дій обвинувачений ОСОБА_4 визнав повністю та суду пояснив, що дійсно 11.06.2025 біля 22:00 години він пішов до озера Ялпуг, в районі північної околиці с. Криничне Белградського району Одеської області, та встановив у воду вказану ліскову сітку. Потім 12.06.2025 в період часу приблизно з 07:00 до 07:30 годин, повернувся у вищезазначене місце на озеро Ялпуг, де зайшов у воду та зняв вищевказану ліскову сітку, яка була ним раніше встановлена, вже з виловленою рибою: один сазан, п`ятнадцять карасів, дев`ять товстолобів, два білих амури, сто двадцять одна плоскирка, один лин, чотирнадцять окунів, шість тараней.

Усвідомлює, що порушив закон, оскільки знаряддя лову сітка є забороненим, і готовий нести відповідальність за незаконний вилов риби, розуміє, що спричинив рибним запасам України істотну шкоду.

Цивільний позов визнає в повному обсязі.

В скоєному щиро розкаюється, жалкує про вчинене ним діяння.

Тим самим обвинувачений підтвердив час, місце та спосіб вчинення злочину, що відповідає обставинам, викладеним в обвинувальному акті.

Представник потерпілої юридичної особи ОСОБА_6 пояснила, що 12.06.2025 в період часу приблизно з 07:00 до 07:30 години було виявлено гр. ОСОБА_4 який з використанням ліскової сітки на озері Ялпуг незаконно виловив рибу: один сазан, п`ятнадцять карасів, дев`ять товстолобів, два білих амури, сто двадцять одна плоскирка, один лин, чотирнадцять окунів, шість тараней. Загальна сума збитків завданих державі становить 311 933.00 гривень, які просила стягнути з обвинуваченого, який є цивільним відповідачем на користь держави в особі територіальної громади.

Обвинуваченим ОСОБА_4 подано письмову заяву з проханням розглядати справу згідно ч.3 ст.349 КК України.

Оскільки учасники судового провадження вважали недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорювалися, і судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, немає сумнівів у добровільності їх позиції, судовий розгляд кримінального провадження здійснено у відповідності до вимог ч. 3 ст. 349 КПК України. При цьому судом їм було роз`яснено, що в цьому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку (а.с.51).

Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

З огляду на викладене, суд вважає доведеним обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ст. 249 ч.1 КК України, з урахуванням визнавальних показів обвинуваченої, та відсутність заперечень з боку сторін кримінального провадження.

Дії ОСОБА_4 правильно кваліфіковані за ст.249 ч.41 КК України за кваліфікуючими ознаками: незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

При визначенні виду й міри покарання обвинуваченому ОСОБА_4 суд враховує характер і ступінь тяжкості скоєного ним кримінального злочину, особу обвинуваченого, який є громадянином України (а.с.36, 64-66), який за місцем проживання характеризується позитивно (а.с.71), не має судимості (а.с.67), на «Д» обліку у лікарів нарколога і психіатра не перебуває (а.с.68,69), наявність соціальних зв`язків: перебуває в цивільному шлюбі з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.70).

Обставини, які пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_4 відповідно до ст.66 КК України є: щире каяття, сприяння розкриттю кримінального правопорушення.

Обставини, які обтяжують покарання обвинуваченому в силу вимог ст. 67 КК України відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні діє принцип верховенства права. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі «Скоппола проти Італії» від 17.09.2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

З огляду на викладене, суд вважає, що виправлення обвинуваченого ОСОБА_4 можливе в умовах без ізоляції від суспільства, а тому необхідно призначити йому покарання в межах санкції інкримінованої статті у вигляді пробаційного нагляду.

Керуючись ст. ст. 50, 65 КК України суд вважає, що таке покарання буде необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та запобіганню скоєнню ним нових злочинів.

Окрім зазначеного, призначаючи покарання обвинуваченому, суд керується вимогами статей 65-67 КК України, роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання» і виходить з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

Покарання завжди призначається як відповідний захід примусу держави за вчинене кримінальне правопорушення, виконує виправну функцію і водночас запобігає вчиненню нових кримінальних правопорушень як самим засудженим, так і іншими особами.

Щодо цивільного позову.

Цивільний позов Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином в розмірі 311 933.00 гривень підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ч.1 ст.129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок … суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ч.2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно із ч.4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

При цьому суд виходить з обсягу пред`явленого обвинувачення та доведеності вини обвинуваченого, а також приймає до уваги висновок судового експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи № 1718/25 від 20.06.2025 року, згідно якого ринкова вартість досліджуваних об`єктів, станом на 12.06.2025 року становила загальну вартість вилучених об`єктів 311 933.00 гривень (а.с.60-63).

Положеннями ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України).

Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України.

Обвинувачений, який є цивільним відповідачем цілком і беззаперечно визнав цивільний позов у повному обсязі.

Відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи судового експерта ОСОБА_8 №1718/25 від 20.06.2025 року загальна сума збитків, в результаті незаконного зайняття рибним добувним промислом, риби різних порід, а саме: 1 (один) сазан, 15 (п`ятнадцять) карасів, 9 (дев`ять) товстолобів, 2 (два) білих амури, 121 (сто двадцять одна) плоскирка, 1 (один) лин, 14 (чотирнадцять) окунів, 6 (шість) тараней станом на 12.06.2025 року складає 311933.00 гривень (а.с.60-63).

Згідно формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, документально та арифметично підтверджується розрахунок збитків, пов`язаних з незаконним виловом риби на загальну суму 311 933.00 гривень, у зв`язку з чим цивільний позов Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Одеський рибоохоронний патруль) - підлягає задоволенню.

Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані на підставі ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 16.06.2025 року (справа №497/1361/25, провадження №1-кс/497/460/25) у вигляді арешту тимчасово вилученого майна скасувати (а.с.56).

Враховуючи те, що вилучена в обвинуваченого ОСОБА_4 незаконно виловлена риба у кількості 169 екземплярів є предметом вчиненого ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, керуючись положеннями ст. 96-1, п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію шляхом конфіскації у власність держави вказаних речових доказів як предмету кримінального правопорушення.

Таким чином, рибу (а.с.57) породи: 1 (один) сазан, 15 (п`ятнадцять) карасів, 9 (дев`ять) товстолобів, 2 (два) білих амури, 121 (сто двадцять одна) плоскирка, 1 (один) лин, 14 (чотирнадцять) окунів, 6 (шість) тараней - конфіскувати в дохід держави.

Долю речових доказів вирішити в порядку ст.100 КПК України (а.с.57-58):

- знаряддя лову «ліскова сітка» у кількості 1шт, довжиною 50 м, висотою 120 см, з розміром вічка 35 мм знищити.

Щодо процесуальних витрат в даному кримінальному провадженні.

Положеннями ч.2 ст.124 КПК України визначено, що у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Згідно п.13 ч.1, ч.3 ст.368 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку, суд вирішує питання про стягнення судових витрат, а якщо обвинувачених декілька, також вирішується питання про стягнення таких витрат з кожного з обвинувачених окремо. Відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВСУ №11 від 07.07.1995 року у справі, в якій засуджено декілька осіб, судові витрати мають визначатися в певних частках з урахуванням ступеня вини та майнового стану кожного з засуджених.

Таким чином стягнення таких витрат в солідарному порядку процесуальним законом не передбачене.

В даному випадку процесуальні витрати слід стягнути в рівних долях з кожного з обвинувачених.

Процесуальні витрати на залучення експерта у зв`язку з проведенням судово-товарознавчої експертиз у розмірі 540.00 гривень стягнути з ОСОБА_4 на користь держави (а.с.59).

Міра запобіжного заходу до ОСОБА_4 не обиралася та наразі відсутні підстави для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.100, 124, 128, 129, 373 ч.2, 374, 376, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_4 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України в кримінальному провадженню №0000070 від 12.06.2025 року та призначити йому покарання в межах санкції інкримінованої статті у вигляді пробаційного нагляду строком на 1 (один) рік.

Міру запобіжного заходу до ОСОБА_4 - не застосовувати.

Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані на підставі ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 16.06.2025 року (справа №497/1361/25, провадження №1-кс/497/460/25) у вигляді арешту тимчасово вилученого майна скасувати.

Речові докази:

- знаряддя лову «ліскова сітка» у кількості 1шт, довжиною 50 м, висотою 120 см, з розміром вічка 35 мм знищити.

- 1 (один) сазан, 15 (п`ятнадцять) карасів, 9 (дев`ять) товстолобів, 2 (два) білих амури, 121 (сто двадцять одна) плоскирка, 1 (один) лин, 14 (чотирнадцять) окунів, 6 (шість) тараней конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 15.03.1996 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, РНОКПП НОМЕР_2 на користь держави процесуальні витрати в розмірі 540.00 гривень (п`ятсот сорок гривень).

Реквізити для оплати процесуальних витрат по кримінальному провадженню:

Болградська громада

отримувач коштів ГУК в Одеській області/м. Болград/21081100

код за

банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

код банку отримувача: 899998

рахунок отримувача: UA0015660

код класифікації доходів бюджету 21081100

Цивільний позов Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Одеський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином в розмірі 311 933.00 гривень (триста одинадцять тисяч дев`ятсот тридцять три гривні) задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 15.03.1996 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, РНОКПП НОМЕР_2 на користь держави, в особі Криничненської територіальної громади Болградського району Одеської області: отримувач коштів ГУК в Одеській області/с. Криничне/21081100, код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, рахунок отримувача: UA0015664, код класифікації доходів бюджету 21081100 - матеріальну шкоду в розмірі 311 933.00 гривень (триста одинадцять тисяч дев`ятсот тридцять три гривні).

На вирок протягом тридцяти днів з дня його проголошення можуть бути подані апеляційні скарги до Одеського апеляційного суду через Болградський районний суд Одеської області.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя: ОСОБА_1