печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7778/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000187 від 01.02.2025,

ВСТАНОВИВ:

18.02.2025 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за допомогою засобів поштового зв`язку, надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , за погодження прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено 01.02.2025 під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій фактично проживає: ОСОБА_5 .

У судове засідання прокурор/слідчий не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, слідчий у кримінальному провадженні подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000187 від 01.02.2025 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.296 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 31.01.2025 о 22.40 по вул. Федорова, 7 в м. Києві «Boho» група невстановлених осіб, діючи з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, застосовуючи сльозогінний газ, спричинили тілесні ушкодження ОСОБА_6 та ОСОБА_7

Так, 01.02.2025 у період з 07 год. 34 хв. по 09 год. 20 хв. слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 , на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, враховуючи те, що містився невідкладний випадок, пов`язаний із безпосереднім переслідуванням особи, а також збереженням майна та речових доказів, проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій фактично проживає: ОСОБА_5 , в ході якого було виявлено:

-мобільний телефон марки Samsung чорного кольору в чорному чохлі;

-мобільний телефон марки Nokia чорного кольору;

-мобільний телефон марки Meizy сірого кольору, сім карта Vodafone № НОМЕР_1 ,

мобільні телефони було вилучено та поміщено до спец пакету № ICR0127664.

- жорсткий диск H00HITACHI, модем:HTJ541616JJJA00, вилучено та поміщено до спец пакету №ICR0114077,

- предмет за повнішими ознаками схожий на набій маркування 223 Rem GGG, який було вилучено на поміщено до спец пакету № CRI1000828.

- взуття чорного кольору з логотипом IN AIR MAX, жовтого кольору, куртка чорного кольору з написом з переду з ліва «Moncler» , кофта чорного кольору з логотипом Lacosta, штани чорного кольору з біркою «ZARA» вилучені речі поміщено до спец пакету № WAR1738719.

Таким чином, у слідства є підстави вважати, що ОСОБА_5 вчинив злочин, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкий злочину та за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.

Слідчий в клопотанні вказує, що зазначені вище предмети мають значення речових доказів в значенні ст. 98 КПК України, а саме являються матеріальними об`єктами, які могли бути знаряддям вчинення злочину та/або мають зберігати на собі його сліди, можуть бути предметом кримінального правопорушення оскільки на даному етапі мотив вчинення злочину достеменно не встановлений, та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, яке вилучено під час обшуку 01.02.2025 квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій фактично проживає: ОСОБА_5 , відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 100, 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає: гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон марки Samsung чорного кольору в чорному чохлі; мобільний телефон марки Nokia чорного кольору; мобільний телефон марки Meizu сірого кольору; сім-карта «Vodafone» № НОМЕР_1 ; жорсткий диск H00HITACHI, модем: HTJ541616JJJA00; предмет за зовнішніми ознаками схожий на набій маркування 223 Rem GGG; взуття чорного кольору з логотипом IN AIR MAX, жовтого кольору, куртка чорного кольору з написом з переду з ліва «Moncler» , кофта чорного кольору з логотипом Lacosta, штани чорного кольору з біркою «ZARA» вилучені речі поміщено до спец пакету № WAR1738719, з забороною розпорядження та користування вказаним майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1