Справа № 740/2822/24
Провадження № 1-кп/740/92/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2025 року місто Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Ніжині клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 про виклик та надання пояснень експертом ОСОБА_9 , якими складені висновки №СВ-19/125-23/12895 від 05.01.2024 та №СЕ-19/125-24/1439-ІТ від 28.03.2024, експертом ОСОБА_10 , яким складений висновок №172, експертом ОСОБА_11 , якою складений висновок №45 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001559 від 11.11.2023 по обвинуваченню ОСОБА_7 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

встановив:

в провадженні Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_7 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_8 17.03.2025 через канцелярію суду подала клопотання про виклик до суду судових експертів ОСОБА_9 , яким складені висновки №СВ-19/125-23/12895 від 05.01.2024 та №СЕ-19/125-24/1439-ІТ від 28.03.2024, експерта ОСОБА_10 , яким складений висновок №172, експерта ОСОБА_11 , якою складений висновок №45 для допиту та роз`яснення відповідних висновків.

У судовому засіданні захисник підтримала клопотання та в обґрунтування зазначила, зокрема, що швидкість автомобіля «Toyota RAV4» експертом встановлена на підставі проведених слідчих експериментів, разом з тим, поняті, які були присутні на слідчому експерименті, у судовому засіданні надали суперечливі показання щодо його швидкості, а тому експерту ОСОБА_9 треба поставити питання щодо можливості визначення швидкості руху іншим експертним шляхом. Окрім цього, підлягає з`ясуванню у експерта питання, яким чином останнім було визначено місце первинного контакту автомобілів, з огляду на те, що автомобілі пересувалися. Підставою для виклику експертів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , є необхідність з`ясування у останніх, питання щодо можливості отримання потерпілими вказаних тілесних ушкоджень, в разі, якщо б вони були пристебнуті ременями безпеки.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання захисника, вважаючи, що виклик та допит в судовому засіданні судових експертів є недоцільним.

Представник потерпілого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_5 , також заперечили щодо задоволення клопотання.

Суд, вислухавши пояснення учасників, дослідивши клопотання, прийшов до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.101 КПК України «Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи».

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження. Вимоги щодо допиту експерта на стадії досудового розслідування у КПК України не наведені. Отже, він проводиться згідно з загальними правилами проведення допиту (ст.ст. 223, 224 КПК України).

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст.356 КПК України. Метою допиту експерта є отримання судом роз`яснення або доповнення до наданого ним висновку (експерт роз`яснює і доповнює висновок від свого імені на підставі раніше проведених ним досліджень).

Кожна сторона відповідно до ч.9 ст.101КПК України має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення наукового висновку.

Відповідно до ч.1 ст.356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Допит експерта спрямований на роз`яснення термінології, окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених питань і висновками експерта, на з`ясування суперечностей між висновком експерта й іншими наявними в кримінальному провадженні доказами.

За змістом ч.3 ст.356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Одночасно суд наголошує, що допит експерта має на меті роз`яснення термінології, окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження.

Разом з тим, суд вказує, що висновки експерта ОСОБА_9 №СВ-19/125-23/12895 від 05.01.2024 та №СЕ-19/125-24/1439-ІТ від 28.03.2024., за своїм змістом відповідають вимогам ст.ст. 101, 102 КПК України, а заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості цих висновків.

Разом з тим, суд вказує, що за змістом положень ч.10 ст.101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для суду, не має переваги над іншими джерелами доказів і наперед встановленої сили, а підлягає перевірці й оцінці відповідно до вимог закону, за внутрішнім переконанням суду, у сукупності і взаємозв`язку з іншими зібраними у справі доказами. Водночас незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідному процесуальному рішенні.

У межах кримінального провадження потерпілими ОСОБА_4 та ОСОБА_5 поданий цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_7 про відшкодування моральної шкоди.

Суд зазначає, що згідно із ч.1-3 ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом встановлюється розмір спричиненої саме моральної, а не матеріальної шкоди за своїм внутрішнім переконанням, враховуючи глибину душевних страждань потерпілих, з огляду на наведене, суд вважає клопотання про допит експертів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.350, 356, 376 КПК України, суд

постановив:

відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 про виклик та надання пояснень експертом ОСОБА_9 , яким складені висновки №СВ-19/125-23/12895 від 05.01.2024 та №СЕ-19/125-24/1439-ІТ від 28.03.2024, експертом ОСОБА_10 , яким складений висновок №172, експертом ОСОБА_11 , якою складений висновок №45 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001559 від 11.11.2023 по обвинуваченню ОСОБА_7 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.286 КК України

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1