Справа № 758/2210/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні 0000173 від 08.08.2024,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням в інтересах ОСОБА_2 , в якому просить в поряду ст.174 КПК України, скасувати арешт з нерухомого майна, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.01.2025.

Вивчивши подані документи, слідчий суддя вважає, що зазначене вище клопотання підлягає поверненню за таких підстав.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч.1 ст.3 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України під час досудового розслідування кримінального провадження право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, є, зокрема, у власника або володільця майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна.

Аналіз вказаної правової норми дає підстави для висновку про те, що питання про скасування арешту майна чи зміну порядку його зберігання, вирішується ухвалою слідчого судді за результатом оцінки підстав для арешту майна та оцінки наявності чи відсутності необхідності збереження такого арешту.

Як вбачається з матеріалів клопотання, до нього не долучено належним чином засвідчену копію ухвали слідчого судді, якою, як зазначає представник, накладався арешт на вказане у клопотанні майно.

Крім цього, до поданого клопотання не долучено доказів на підтвердження того, що ОСОБА_2 є власником майна, з якого представник просить скасувати арешт.

Таким чином, особою, що подала клопотання, не підтвердженого свого процесуального статусу власника майна, на яке накладено арешт, не підтверджено право на звернення з вищевказаним клопотанням до слідчого судді. В зв`язку з чим, вищевказане клопотання не може бути призначеним до судового розгляду.

Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Одними з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Так, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Враховуючи ту обставину, що звертаючись із клопотанням, заявником не долучено належним чином засвідченої копії ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно, який заявник просить скасувати, що позбавляє можливості вирішити питання про наявність повноважень ініціювати питання про скасування арешту, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення такого клопотання особі, що його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права особи повторно звернутись до суду у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 9, 132, 369-372, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні 0000173 від 08.08.2024, - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1