Справа № 686/1324/25
Провадження № 1-кс/686/653/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги вказує, що 28.11.2024 за адресою: м. Хмельницький, вул. Староміська, 35, близько 13:00 сталося кримінальне правопорушення. Гр. ОСОБА_4 , ймовірно знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи біля магазину «Проскурів Дах», розбив скло вітрини магазину, чим завдав матеріальних збитків.

У той же день ОСОБА_3 , орендар приміщення за вказаною адресою, подав до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області заяв про вчинення кримінального правопорушення, однак відомості до ЄРДР внесено не було.

Просить зобов`язати Хмельницьке РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості щодо кримінального правопорушення за заявою від 28.11.2024 та здійснити досудове розслідування.

Скаржник у судовому засіданні вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив її задовольнити. Пояснив, що гр., який представився як ОСОБА_4 , будучи нетверезим, фактично впав на вітраж магазину «Проскурів Дах», розбивши вітраж, чим завдав матеріальних збитків. Спершу обіцяв відшкодувати завдану шкоду, однак до цього часу жодних збитків не відшкодував.

Уповноважена особа Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку скаржника, дослідивши матеріали справи та матеріали перевірки, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із матеріалів скарги та матеріалів перевірки слідує, що 28.11.2024 ОСОБА_3 звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою, у якій просив вжити заходів до гр. ОСОБА_4 , який, перебуваючи за адресою: м. Хмельницький, вул. Староміська, 35, близько 13:00, проходячи повз магазин «Проскурів Дах», будучи в стані алкогольного сп`яніння, впав на вітраж магазину «Проскурів Дах» та розбив його.

Заява ОСОБА_3 була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 28.11.2024 за № 23723.

Листом заступника начальника Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 від 23.12.2024 було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР у зв`язку із нездобуттям достатніх відомостей, які би підтверджували реальність кримінального правопорушення.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України, а обставини, викладені у ній, указують на існування між сторонами цивільно-правового спору.

Так, об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, характеризується діями, які полягають в умисному знищенні чи пошкодженні майна, наслідками у вигляді шкоди у великих розмірах і причинно-наслідковим зв`язком між указаними діями та наслідками.

При цьому, розмір такої шкоди є кваліфікуючою ознакою злочину, передбаченого ст. 194 КК України.

Знищення або пошкодження чужого майна можуть бути здійснені у будь-який спосіб.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_3 вказує, що гр. ОСОБА_4 , проходячи повз магазин «Проскурів Дах», за адресою: м. Хмельницький, вул. Староміська, 35, близько 13:00, перебував в стані алкогольного сп`яніння та впав на вітраж магазину «Проскурів Дах».

Отже, у заяві відсутні будь-які відомості, які б указували саме на умисне знищення чи пошкодження вітражу магазину «Проскурів Дах» особою, на яку вказує скаржник. Натомість зазначено про падіння особи на вітраж магазину, яке відбулося, ймовірно, внаслідок перебування чоловіка в стані алкогольного сп`яніння.

У даному випадку наявні цивільно-правові відносини, які можуть бути вирішені в порядку цивільного судочинства, а не шляхом ініціювання кримінального провадження.

Окрім того, відсутні відомості про те, що внаслідок діянь, про які зазначає скаржник та пошкодження майна, ОСОБА_3 було завдано шкоди у великих розмірах.

Згідно із ч. 3 примітки до ст. 185 КК України, у статтях 185-191, 194 цього Кодексу у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

При цьому слід врахувати, що п. 5 розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено, що якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, тобто 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено прожитковий мінімум для працездатної особи з розрахунку на місяць, який складає 3028 грн., а тому у 2024 році для норм адміністративного та кримінального законодавства у частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень застосовується неоподатковуваний мінімум в розмірі 1514,00 грн.

Таким чином, кримінально караним визнається умисне знищення чи пошкодження майна за умов спричинення шкоди на суму понад 378 500 грн.

Однак, відомості про те, що внаслідок пошкодження вітражу магазину «Проскурів Дах» особою, на яку вказує скаржник, заявнику було завдано шкоди на суму понад 378 500 грн., відсутні.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про те, що скарга не підлягає задоволенню, оскільки заява ОСОБА_3 , з якою він звернувся до правоохоронних органів, не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій як кримінально-караних.

У даному випадку між сторонами наявний спір, який має вирішуватися у порядку цивільно-правового судочинства.

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя