Провадження № 1-кс/643/2385/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2024 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001007 від 11.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001007 від 11.12.2024 за ч. 1 ст. 125 КК України, яким встановлено, що 10.12.2024 приблизно об 11:30 невстановлена особа за адресою: м. Харків, вул. Малинівська, буд. 19, другий під`їзд, третій поверх, нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Під час проведення огляду місця події від 10.12.2024 за адресою: АДРЕСА_1 у кімнаті оператора ОДС Харківміськліфт в період часу з 13:00 до 13:20, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав металевий гачок для відкриття дверей ліфта. На запитання слідчого, ОСОБА_5 повідомив, що цим предметом він відкриває двері ліфта та 10.12.2024 на виклику вказаним гачком він відбивався від невідомого. Металевий гачок упаковано в паперовий конверт та опечатано.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 10.12.2024, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 10.12.2024, у період часу з 13:00 до 13:20 за адресою: АДРЕСА_1 у кімнаті оператора ОДС Харківміськліфт у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено та вилучено: металевий гачок для відкриття дверей ліфта.

Постановою дізнавача від 11.12.2024 вищевказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадження.

Клопотання надійшло до суду 13.12.2024, подано на поштове відділення 11.12.2024 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення з клопотанням до суду прокурором дотриманий.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події речі є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, містять на собі сліди його вчинення.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 10.12.2024 за адресою: АДРЕСА_1 у кімнаті оператора ОДС Харківміськліфт, а саме: металевий гачок для відкриття дверей ліфта.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1