Справа № 991/389/25
Провадження 1-кс/991/385/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві скаргу голови Громадської Організації «НОН-СТОП» - ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення від 06.01.2025 року,

ВСТАНОВИВ:

1. Зміст поданої скарги та позиції сторін

17.01.2025 року до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) головою Громадської Організації «НОН-СТОП» (далі - ГО «НОН-СТОП») - ОСОБА_3 було подано скаргу на бездіяльність уповноважених посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей, викладених у заяві про кримінальне правопорушення вих. № 06/01/2025-1-2 від 06.01.2025 року.

Скарга обґрунтовується наступними доводами:

- головою ГО «НОН-СТОП» 06.01.2025 року була подана заява до НАБУ про внесення відомостей до ЄРДР про скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 206-2, ч. 1 ст. 219, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 368-5, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 369-2, ч. 2 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1 Кримінального кодексу України (далі - КК);

- заяву про вчинення кримінального правопорушення було відправлено з офіційної електронної адреси ГО «НОН-СТОП», а саме , на офіційну електронну пошту НАБУ: , що зазначена на веб-сайті НАБУ;

- підтвердженням відправлення заяви є роздруківка скріншота з офіційної електронної адреси;

- станом на час подання скарги відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

У судове засіданні заявник скарги не з`явився, у скарзі просив проводити розгляд без його участі.

17.01.2025 року від представника НАБУ - ОСОБА_4 на електронну пошту суду надійшло письмове заперечення на скаргу, в якому він просив відмовити у задоволенні скарги та розглянути її без участі представника НАБУ. Заперечення мотивовані тим, що у заяві голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 відсутні достатні дані про конкретні обставини, які б свідчили про наявність ознак кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ за ч. 5 ст. 216 КПК України. Аргументи скаржника не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення злочинів та описані в заяві факти потребують перевірки засобами кримінального процесу. З огляду на викладене, за результатами розгляду змісту заяви голови ГО «НОН-СТОП» не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР, про що листом № 112-299/1387 від 16.01.2024 року надано відповідь заявнику.

2. Оцінки та мотиви слідчого судді

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 06.01.2025 року голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 за допомогою електронної пошти звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що підтверджується скріншотом про відправку листа на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Натомість, представником НАБУ до матеріалів справи долучено лист голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 № 29/11/2024-1 від 29.11.2024 року, у якому скаржник стверджує про заволодіння невстановленими особами його електронним підписом та електронною поштою ІНФОРМАЦІЯ_2 та просить все подальше листування здійснювати виключно через електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_3

У заяві про вчинення кримінального правопорушення скаржник вказує на те, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , перебуваючи у злочинній змові з іншими фізичними та юридичними особами, посадовими особами Державної податкової служби України, ГУ ДПС у м. Києві, ГУ ДПС у Київській області, правоохоронних, контролюючих, державних органів, суддями Господарського суду м. Києва, суддями Північного апеляційного господарського суду м. Києва, за підтримки екс-заступника керівника Офісу Президента України ОСОБА_7 , реалізовують злочинну схему по рейдерському захопленню майнових комплексів та земельних ділянок ТОВ «Овостар» () та ТОВ «Ясенсвіт» ().

Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Стаття 33-1 КПК України встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

У заяві ОСОБА_3 вказує на ймовірну причетність до зазначених ним кримінальних правопорушень, суддів Господарського суду м. Києва та Північного апеляційного господарського суду, а також посадових осіб Державної податкової служби України, ГУ ДПС у м. Києві, ГУ ДПС у Київській області, правоохоронних, контролюючих, державних органів, не конкретизуючи їх. Слідчий суддя не виключає, що такими особами можуть бути суб`єкти, зазначені у п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Отже, слідчий суддя вважає, що судовий контроль по вказаній скарзі має здійснюватися Вищим антикорупційним судом. На підставі викладеного, скарга відповідає вимогам ст. 303, ч. 1 ст. 304 та ч. 1 ст. 306 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Пунктом 2 глави 1 розділу II Положення про ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджено Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298 встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Однак, слід зазначити, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення. Такі обставини можуть бути неповними з огляду на недостатню обізнаність заявника та початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій, але в той же час мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння як кримінального правопорушення за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР, через занадто абстрактний характер та неможливість встановлення попередньої кваліфікації кримінального правопорушення, предмета, меж та напрямку досудового розслідування, яке ініціюється заявником.

Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі № 556/450/18, відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти повною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

На переконання слідчого судді, скарга голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Частина 1 статті 214 КПК України не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Твердження скаржника про вчинення кримінальних правопорушень має занадто узагальнений, абстрактний характер, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати такі діяння як кримінальні правопорушення.

Обставини, викладені у заяві про кримінальне правопорушення є лише припущеннями, на підтвердження яких не наведено жодних обставин, що прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

Доводи заяви голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень, на переконання слідчого судді, є припущеннями, які не засновані на фактичних даних. Самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, заявником не обґрунтовано, що обставини, викладені в заяві, потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Щодо наслідків внесення відомостей до ЄРДР слід зазначити, що після внесення таких відомостей органом досудового розслідування мають проводитись слідчі дії, необхідні для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, які передбачають обов`язкове втручання в права та свободи особи у тій чи іншій мірі. Здійснення такого втручання на підставі припущень, без наявності об`єктивних даних, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, є недопустимим.

Отже, у даному випадку відсутня бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , оскільки викладені скаржником обставини не містять фактичних відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає, що підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись статтями 303, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги голови Громадської Організації «НОН-СТОП» - ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1