Справа № 697/2753/24
Провадження № 1-кс/697/403/2024
У Х В А Л А

Іменем України

09 грудня 2024 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого СВ ВП № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів Черкаської області клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Опішня Зіньківського району Полтавської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, українця, не одруженого, не працюючого, раніше судимого, останній раз 28.11.2023 Маловисківським районним судом Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням, з іспитовим строком на 1 рік, маючий у відповідності до ст. 89 КК України не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням.

В обгрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан на всій території України, який продовжено Указом Президента України від 23.07.2024 №469/2024 з 12.08.2024 строком на 90 діб, однак ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що на всій території України діє правовий режим воєнного стану, 05.11.2024 близько 18:00 год., більш точного часу органом досудового розслідування не встановлено, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, переслідуючи мету таємного викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, перебуваючи в приміщенні роздягальні комплексу з переробки курчат бройлерів ПрАТ «Миронівська птахофабрика», що за адресою: АДРЕСА_3 , таємно, шляхом знахідки, викрав мобільний телефон марки «POCO M4 Pro 5G» у силіконовому чохлі, що знаходився на підлозі під шафами у вищевказаній роздягальній, який належить потерпілому ОСОБА_6 , вартістю згідно судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-24/16350-ТВ від 20.11.2024 - 4124,20 грн., після чого поклав вищевказаний телефон собі до внутрішньої кишені робочої куртки та в подальшому розпорядився ним на власний розсуд, і таким чином завдав ОСОБА_6 майнової шкоди на вищевказану суму.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області 12.11.2024 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

28.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 який неодноразово судимий, маючи у відповідності до ст. 89 КК України не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став і вчинив нове умисне кримінальне правопорушення проти власності в період іспитового строку.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна, (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_5 повідомив, що він вину у інкримінованому йому злочині визнає та щиро кається.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, враховуючи ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту без застосування засобів електронного контролю, строком на 60 днів з покладенням обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав, викладених у ньому, просили застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час не заперечував.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що 12.11.2024 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000349, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

28.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 2 ст. 181 КПК України передбачено, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховував наявність вищевказаних ризиків, а також оцінив сукупність обставин, що свідчать про вагомість наданих доказів про обґрунтованість підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є: 1) дані протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 ; 2) дані протоколу допиту свідка ОСОБА_7 ; 3) дані протоколу огляду предмету; 4) дані протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; 5) повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень; 6) дані протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім цього, слідчий суддя враховує тяжкість вчинення кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яким передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та згідно з ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Також в судовому засіданні прокурором та слідчим доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_5 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення загрожує покарання у виді позбавлення волі та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, він не має стримуючих чинників, таких як наявність міцних соціальних зв`язків, відсутність роботи та власної сім`ї;

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення загрожує покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, він не має стримуючих чинників, таких як наявність міцних соціальних зв`язків та власної сім`ї.;

- незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_6 та свідка ОСОБА_7 , оскільки останній дає викривальні покази відносно підозрюваного ОСОБА_5 про те, що останній вчинив даний умисний злочин, і таким чином, у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він матиме реальну можливість незаконно впливати на них;

- вчинити інші кримінальні правопорушення, в тому числі відносно потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою незаконного впливу на них, оскільки у останнього відсутні стримуючі чинники, такі як наявність міцних соціальних зв`язків та власної сім`ї.

Запобігти даним ризикам можливо лише шляхом застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту. Більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані, оскільки:

1) застосування особистого зобов`язання згідно з ч. 1 ст. 179 КПК України полягає у виконанні обвинуваченим обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Проте виконання цих обов`язків жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України;

2) для застосування особистої поруки згідно зі ст. 180 КПК України потрібна наявність поручителів. Однак жодна особа не виявила намір бути поручителем підозрюваного ОСОБА_5 .

Крім цього, іншими обставинами, що сукупно вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, також є: вік підозрюваного ОСОБА_5 , відсутність офіційного працевлаштування, відсутність сталих соціальних зв`язків, тобто ті фактори, які дають змогу безперешкодно виконувати та застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту; тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що згідно зі ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 буде достатнім, необхідним для його належної поведінки і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, строком на 60 днів, оскільки такий запобіжний захід забезпечить дотримання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності, строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора, в межах строку досудового розслідування, в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181-183, 194, 196, 201-202, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем фактичного проживання: АДРЕСА_2 , без застосування засобів електронного контролю, строком на 60 днів, до 06.02.2025 включно, заборонивши йому залишати житло в період часу з 22:00 години по 06:00 годину наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування із потерпілим ОСОБА_6 та свідком ОСОБА_7 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання ним зазначених вище обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ОСОБА_5 домашнього арешту покласти на відділ поліції № 2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (08801, вул. Квіткова, 20, м. Миронівка Обухівського району Київської області).

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку підозрюваним, його захисником, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1