Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

30 січня 2025 рокуселище Романів

Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що народився та проживає в селі Камінь, Романівського району Житомирської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , розглянувши в режимі відеоконференції клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України та ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України (далі КК України) , -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника-начальник СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області лейтенант поліції ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України ОСОБА_5 . Відповідно до ухвали колегії суддів Житомирського апеляційного суду від 20 січня 2025 року зазначене клопотання направлено для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області 28 січня 2025 року здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.

У клопотанні слідчий посилається на існування передбачених статтею 177 КПК України ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинення нових кримінальних правопорушень.

29.01.2025 від прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

29.01.2025 року ухвалою судді Романівського районного суду Житомирської області дане клопотання задоволено.

До початку розгляду справи по суті 30.01.2025 року від заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 надійшла заява, в якій він повідомляє факт, що 23.01.2025 за погодженням з прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 підозрюваному у даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 оголошено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру за ознаками

кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.

До заяви приєднано додатки: повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, повідомлення про нову підозру та постанову про визначення групи прокурорів. В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання. Захисник заперечив проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Підозрюваний підтримав позицію захисника ОСОБА_5 стверджує, що від органу досудового розслідування не переховувався і переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення заперечив, зазначив, що потерпілий отримав травми від падіння коли перечепився через радіатор опалення.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За частиною 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частинами 2 та 4 ст. 194 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відповідно до вимог ст. 194 КПК України слідчий суддя враховує наступні обставини.

Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа, можливо, вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії.

Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (рішення «N.C. проти Італії» від 11 січня 2001, §45). Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та ч. 1 ст. 263 КК України Умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, та зберігання боєприпасів без передбаченого законом дозволу. Під час розгляду клопотання прокурором на підставі матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання та досліджених в судовому засіданні, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України та ч. 1 ст. 263 КК України.

Підозра підтверджується сукупністю наданих суду доказів.

Слідчий суддя відхиляє доводи підозрюваного та захисника щодо можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки вважає обґрунтованими та доведеними слідчим наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Відповідно до висновку Європейського суду з прав людини, зокрема в пункті 36 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено обвинуваченим, у разі визнання їх винними, в скоєнні злочинів, в яких вони обвинувачуються, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» ЄСПЛ вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, може вдатися до відповідних дій.

Також слідчий суддя враховує й те, що підозрюваний неодружений, є чинним

військовослужбовцем Збройний Сил України, та перебуває у статусі військовослужбовця який самовільно залишив військову частину. Відповідно у разі застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту його необхідно буде виконувати за місцем знаходження військової частини, яка розташована у Сумській області.

Що на думку суду унеможливить проведення досудового розслідування. Відтак, є ймовірність, що підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності матиме реальну можливість змінити місце проживання та переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Водночас відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи, що злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , який пов`язаний із позбавленням життя людини, слідчий суддя, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе не визначати розмір застави.

Також під час судового засідання прокурором заявлено клопотання, про зменшення строку дії запобіжного заходу з 60 днів на строк від моменту затримання до 16 березня 2025 року. За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що в судовому засіданні стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК України, та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 46 діб, без визначення розміру застави. Строк дії ухвали слід рахувати з моменту фактичного затримання підозрюваного до 16 березня 2025 року.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 196, 197, 205, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України та ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 46 діб по 16 березня 2025 року включно, без визначення застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, тому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , слід взяти під варту із зали суду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_8