Справа №705/128/23
1-кп/705/453/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2025 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Умань Черкаської області, громадянки України, з середньою освітою, не працюючої, не заміжньої, на утриманні має трьох малолітніх дітей, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 03.11.2022 близько 12 години 00 хвилин в м. Умань Черкаської області, в період дії воєнного стану введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, який в подальшому продовжено Указом Президента № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-1X від 15.03.2022, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим Законом України № 2212-1Х від 21.04.2022, Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022, Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022, правомірно перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в якій знаходилася на підставі добровільної згоди власника квартири ОСОБА_6 , з метою таємного викрадення чужого майна, з корисливих мотивів і з ціллю особистого збагачення за рахунок чужої власності, переконавшись в тому, що за її діями ніхто не спостерігає, діючи умисно і цілеспрямовано, шляхом вільного доступу, таємно повторно викрала мобільний кнопковий телефон марки «Nokia» чорного кольору, вартість якого невстановлена; ліхтарик на голову «HIGH-POWER BL» 4 в 1, вартістю, згідно висновку судової товарознавчої експертизи № 3514/22 від 28.11.2022, 350 гривень 00 копійок; чоловічий електричний прилад для підстригання волосся фірми «Braun» модель НС5010, вартістю, згідно висновку судової товарознавчої експертизи № 3514/22 від 28.11.2022, 1199 гривень 20 копійок; WiFi-роутер (бездротовий маршрутизатор) фірми «Netis» моделі WF2419, вартістю, згідно висновку судової товарознавчої експертизи № 3514/22 від 28.11.2022, 643 гривні 20 копійок, які на праві приватної власності належать ОСОБА_7 , чим заподіяла останній матеріальну шкоду на загальну суму 2192 гривні 20 копійок, після чого залишила місце вчинення злочину, а викраденим майном в подальшому розпорядилася на власний розсуд.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 заявила клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Прокурор у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання та закриття кримінального провадження оскільки діями обвинуваченої ОСОБА_5 завдано шкоду, розмір якої не перевищує двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян станом на час його вчинення, тому він відносяться до категорії дрібної крадіжки, за що відповідальність передбачена за ст. 51 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилася, раніше до суду подала письмову заяву, у якій просила суд розгляд справи проводити у її відсутність, претензій матеріального та морального характеру до обвинуваченої ОСОБА_5 не має, та просила призначити їй найменшу міру покарання.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченої, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

09.08.2024 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року (Закон №3886-ІХ), яким викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, якою визначено, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З урахуванням зазначеного, викрадення чужого майна (крадіжка) вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, виходячи із того розміру неоподаткованого мінімуму доходів громадян, який діяв на момент вчинення діяння.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 Податкового кодексу України для відповідного року.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 01 січня звітного податкового року.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2022 року установлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 2481 грн.

З урахуванням наведеного, сума соціальної пільги у 2022 році становить 1240,50 грн., тобто для кваліфікації кримінального правопорушення неоподатковуваний мінімум у 2022 році становить 1240,50 грн., відповідно два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у 2022 році становить 2481 гривня.

Згідно матеріалів кримінального провадження ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжки), що мала місце 03.11.2022 відносно потерпілої ОСОБА_8 у розмірі 2192,20 грн., тобто на момент вчинення даного кримінального правопорушення вартість майна не перевищувала двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Статтею 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Кримінальна протиправність діяння, а також його караність та інші кримінально-правові наслідки визначаються тільки цим Кодексом.

Згідно ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За змістом ч.1 ст.5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Враховуючи наведене, Закон №3886-ІХ від 18.07.2024р. «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», із врахуванням положень ст. 58 Конституції України та ст. 5 КК України, має зворотну дію в часі, і як наслідок, поширюється на обвинувачену ОСОБА_5 .

Також судом ураховується усталена практика Європейського суду з прав людини щодо поняття «якість закону» - національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб. Відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони.

Європейський суд з прав людини вважає, що ст.7 «Ніякого покарання без закону» Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є важливою складовою принципу верховенства права. Він також підтвердив, що зазначена стаття Конвенції допускає принцип ретроспективності більш м`якого кримінального закону. На цьому принципі ґрунтується правило, згідно з яким за наявності відмінностей між чинним на час вчинення злочину кримінальним законом та законом, який набрав чинності перед винесенням остаточного судового рішення, суди мають застосовувати той із них, положення якого є більш сприятливими для обвинуваченого.

Для закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння, КПК України передбачає наявність згоди обвинуваченого на це і наявність підстави для такого закриття кримінального провадження.

Так, згідно ст.479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

У зв`язку із зазначеним та враховуючи вимоги ст. 5 КК України, ст.58 Конституції України та усталеної практики Європейського суду з прав людини закон, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, і суди мають застосовувати той закон, положення якого є більш сприятливими для обвинуваченого.

Враховуючи, що на даний час втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння та обвинувачена ОСОБА_5 надала згоду на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, то суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Запобіжний захід щодо ОСОБА_5 не обирався.

Цивільний позов, речові докази та процесуальні витрати у кримінальному провадженні відсутні.

На підставі викладеного, керуючись п. 4-1 ч. 1 ст. 284, ст. ст. 370-372, 395, 479-2 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України закрити в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Запобіжний захід щодо ОСОБА_5 не обирався.

Цивільний позов, речові докази та процесуальні витрати у кримінальному провадженні відсутні.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду або через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1