Cправа № 127/590/25
Провадження № 1-кс/127/197/25
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

16 січня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність начальника відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24 грудня 2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

07 січня 2025 року до Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність начальника відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 24 грудня 2024 року.

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до суду з даною скаргою, обґрунтовуючи свої доводи тим, що 24 грудня 2024 року ОСОБА_4 звернулася до начальника ВП №2 ВРУП ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_5 із заявою про вчинення щодо неї злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України. У своїй заяві ОСОБА_4 зазначає, що 20.12.2024 року близько 13 год. 05 хв. вона разом зі своїм сином, повертаючись додому, а саме до квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , яку винаймала за договором найму (оренди) житла від 03.07.2022, не змогла відчинити вхідні двері, оскільки ключ не повертався. Так і не потрапивши у помешкання, вона із сином пішли до кафе. О 13 год. 49 хв. на її номер телефону у месенджері «Viber» надійшло голосове повідомлення з мобільного номера телефону НОМЕР_1 , в якому вона впізнала голос сина власниці квартири, а саме ОСОБА_6 . У даному повідомленні містилася вказівка забрати із квартири за вищевказаною адресою свої речі та кота і терміново з`їхати, на що ОСОБА_4 відповіла, що приїде ввечері. Однак і ввечері, 24.12.2024 року близько 18 год. 00 хв. ОСОБА_6 не надав можливості ОСОБА_4 потрапити до квартири та забрати свої речі. Таким чином ОСОБА_6 заволодів особистими речами, одягом, технікою, коштовностями, грошовими коштами, документами тощо, вартість яких явно перевищує 3028,00 грн., тобто межу вартості, починаючи з якої заволодіння майном утворює склад злочину. Проте працівники поліції відмовилися вносити відомості за заявою ОСОБА_4 , аргументуючи свою бездіяльність тим, що в діях громадянина ОСОБА_6 відсутній склад злочину, оскільки він, будучи сином власниці вищевказаного помешкання і нібито має на нього заповіт, а тому квартира фактично є його власністю. Однак жодні відомості про те, що власниця квартири, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 померла, а її син ОСОБА_6 став її правонаступником, ОСОБА_4 не відомі.

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звертає увагу суду на те, що вищевикладене унеможливлює набуття ОСОБА_4 процесуального статусу потерпілої за фактом вчинення громадянином ОСОБА_6 відносно неї кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та реалізації нею своїх прав, як потерпілої. Таким чином, посадовими особами відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області грубо порушені норми ст. 214 КПК України, а тому вона просить зобов`язати уповноважену посадову особу відділу поліції №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 24 грудня 2024 рокудо Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судове засідання представник заявника адвокат ОСОБА_3 не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності та за відсутності заявника ОСОБА_4 . У своїй заяві скаргу підтримала.

Представник відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скаргу слід задовольнити з наступних підстав.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено в узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В судовому засіданні встановлено, що 24 грудня 2024 року ОСОБА_4 звернулася до ВП №2 ВРУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення щодо неї злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, а саме крадіжки, вчиненої у великих розмірах або в умовах воєнного стану.

Відповідно до реєстраційного штампу вищевказана заява була зареєстрована ВП №2 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області 25.12.2024 року за № В-3859.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17 зазначив, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що факти, викладені в заяві ОСОБА_4 від 24 грудня 2024 року про вчинення щодо неї злочину, підлягають обов`язковій перевірці та винесенню відповідного процесуального рішення.

Дана обставина зобов`язувала посадову особу відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області внести передбачені законом відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 11, 25, 26, 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області у відповідності до ст. 214 КПК України внести відомості, викладені у заяві ОСОБА_4 від 24.12.2024 (вх. №В-3859 від 25.12.2024) до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_8