Справа № 991/260/25
Провадження № 1-кс/991/259/25
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

15 січня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги

14.01.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.

З її змісту вбачається, що заявник 04.01.2025 за вих.№ 04/01/2025-1-3 звернувся до Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) в порядку ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Заявник указує, що він надав достатні відомості про вчинення злочинів у вичерпних обсягах і способах доступних не слідчим. Додаткові відомості та докази можуть і повинні бути зібрані лише у спосіб та уповноваженими особами, передбаченими КПК. Крім того, відомості та елементи складу злочину, зазначені в заяві, можуть і повинні бути спростовані лише слідчим у ході досудового розслідування після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Заявник зазначає, що уповноважена особа зобов`язана була внести відповідні відомості до ЄРДР та провести необхідні першочергові слідчі дії.

Указує, що не дивлячись на очевидність ознак кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

А тому, він просить зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування НАБУ внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за його заявою від 04.01.2025 за вих.№ 04/01/2025-1-3 про вчинення кримінальних правопорушень.

(2) Позиції учасників провадження

Заявник ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. У скарзі просив розглянути її без участі скаржника.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, причини неприбуття не повідомив.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося у зв`язку з неприбуттям всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (ч. 4 ст. 107 КПК).

(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).

Чинний КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, слідчий, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

Крім цього, відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У випадку, якщо зі змісту заяви про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ній, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі заяви не мають вноситися до ЄРДР.

Разом з тим, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (стаття 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Реалізуючи функцію судового контролю, слідчим суддею було досліджено подані скаржником матеріали.

Встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до НАБУ з заявою про вчинення кримінального правопорушення за вих.№ 04/01/2025-1-3 від 04.01.2025.

У ній він вказує що, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 будучи організаторами організованої злочинної групи, мають сталі злочинні корупційні зв`язки з екс-Заступником керівника Офісу Президента України - ОСОБА_7 . Останній, з метою власного незаконного збагачення, отримання частини грошових коштів від реалізації ряду злочинних схем, зловживаючи службовим становищем та перевищуючи надані повноваження, зловживаючи впливом, використовує власні злочинні корупційні зв`язки для покривання злочинної діяльності. Зокрема, з суддями та представниками правоохоронних, державних, контролюючих органів, в тому числі Офісу Генерального прокурора, БЕБ України, Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, Дніпровського УП ГУНП в м. Києві, Печерської окружної прокуратури міста Києва, Печерського УП ГУНП в м. Києві, Вишгородської окружної прокуратури, Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, ТУ БЕБ в м. Києві, Київської міської прокуратури, СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, Шевченківської окружної прокуратури міста Києва, Фастівської окружної прокуратури, Фастівського РУП ГУНП в Київській області, ТУ ДБР у м. Києві, ТУ БЕБ у Київській області, Київської обласної прокуратури, СУ ГУНП в м. Києві, СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, Білоцерківської окружної прокуратури. Представники цих державних органів, систематично отримують неправомірну вигоду, активно покривають злочинну діяльність учасників організованої злочинної групи. А саме, не вносять відомості до ЄРДР, не розслідують кримінальні правопорушення, не притягають винних осіб до кримінальної відповідальності, а також сприяють подальшій реалізації злочинних схем. Крім того, указані особи, налагодили злочинні бізнес-структури, в тому числі шляхом рейдерського захоплення ряду підприємств, які вони використовують для реалізації злочинних схем, в тому числі щодо ухилення від сплати податків, легалізації грошових коштів та майна, отриманих злочинним шляхом, які, зловживаючи службовим становищем, покривають посадові особи Державної податкової служби України. Маючи вплив та перебуваючи у злочинній корупційній змові з представниками ТЦК та СП, вони сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підприємствах, зокрема на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем.

Заявник указує, що в провадженні БЕБ України за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора перебувало кримінальне провадження стосовно вищевказаних осіб за фактами ухилення від сплати податків і легалізації доходів. Судді, представники БЕБ України, Офісу Генерального прокурора, в порушення вимог КПК, зловживають службовими повноваженнями і умисно не здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні належним чином. Вони не перевіряють походження майна; умисно здійснюють слідство повільно та з затягуванням процесу; не перевіряють джерела походження майна, а також не вживають заходів для накладення арешту на незаконно здобуте майно; не вживають заходів та умисно затягують проведення необхідних експертиз; умисно не проводять інші необхідні слідчі (розшукові) дії; не перевіряється причетність цих осіб до інших злочинів, пов`язаних із незаконним заволодінням майном підприємств, легалізації доходів, зловживань повноваженнями тощо; слідчі судді діють зловживаючи своїми повноваженнями. Такі дії слідства, прокурорів та суддів можуть свідчити про упередженість, корупційні мотиви і порушення принципів верховенства права.

Окрім цього, заявник стверджує про наявність злочинних схем, відповідно до яких указані особи, перебуваючи у злочинній змові з рядом інших фізичних та юридичних осіб створили організовану злочинну групу, з метою доведення до банкрутства ТОВ «КОМПЛЕКС АГРОМАРС» та подальшого заволодіння нерухомим майном, промисловими потужностями, майновими комплексами. З приводу вказаних фактів направлено заяву про вчинення кримінальних правопорушень до ряду правоохоронних органів, зокрема, Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, Печерської окружної прокуратури міста Києва, Вишгородської окружної прокуратури, ТУ БЕБ в м. Києві, СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві. Незважаючи на внесення відомостей до ЄРДР за заявою та розпочате досудове розслідування, належна реакція правоохоронців відсутня. Зокрема, належного розслідування не здійснюється, злочинна діяльність указаних осіб, їх бізнес-структури та інших учасників організованої злочинної групи не припиняється. Вказане відбувається, через те що, вказані суб`єкти кримінальних правопорушень мають сталі злочинні корупційні зв`язки.

З поміж іншого, заявник зазначає про наявність злочинних схем, відповідно до яких указані особи, перебуваючи у злочинній змові з рядом інших фізичних та юридичних осіб створили організовану злочинну групу, з метою доведення до банкрутства ТОВ «Овостар», ТОВ «Ясенсвіт» та подальшого незаконного заволодіння нерухомим майном, промисловими потужностями, майновими комплексами, земельними ділянками, що належать вказаним юридичним особам, шляхом впливу на суддів, безпідставного визнання договорів недійсними, впливу на посадових осіб державних, контролюючих, правоохоронних органів. А також, надання та отримання неправомірної вигоди; втручання в діяльність судових органів; незаконне втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя.

З приводу вказаних фактів направлено заяву про вчинення кримінальних правопорушень до ряду правоохоронних органів, зокрема, Фастівської окружної прокуратури, ТУ ДБР у м. Києві, ТУ БЕБ у Київській області, СУ ГУНП в м. Києві, СВ Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області. Незважаючи на внесення відомостей до ЄРДР за заявою та розпочате досудове розслідування, належна реакція правоохоронців відсутня. Зокрема, належного розслідування не здійснюється, злочинна діяльність указаних осіб, їх бізнес-структури та інших учасників організованої злочинної групи не припиняється. Вказане відбувається, через те що, вказані суб`єкти кримінальних правопорушень мають сталі злочинні корупційні зв`язки.

Також, заявник стверджує, що вказані особи, перебуваючи в єдиній організованій злочинній групі, використовують ряд підконтрольних юридичних осіб, які входять до їх бізнесструктур, для реалізації злочинних схем та вчинення кримінальних правопорушень. Зокрема, група використовує вказані підприємства для ухилення від сплати податків, легалізації (відмивання) коштів та майна, отриманих злочинним шляхом, а також для участі у функціонуванні конвертаційних центрів. Діяльність цих підприємств покривають представники Державної податкової служби України. Основна схема ухилення від сплати податків передбачає використання фіктивних підприємств, зареєстрованих на підставних осіб, що дозволяє створювати ланцюжки транзакцій із завищеними або заниженими податковими зобов`язаннями. Підприємства виконують роль інструментів для переведення коштів у готівку через фіктивні договори про надання консультаційних або управлінських послуг. Отримані кошти потім використовуються для подальшого фінансування незаконної діяльності та для особистого збагачення. Легалізація злочинних доходів здійснюється через підприємства, що офіційно займаються виробничою та комерційною діяльністю. На вказаних підприємствах грубо порушується законодавство про працю, зокрема з працівниками не укладають трудові договори, що дозволяє ухилятися від сплати податків. Робітникам з якими були укладені трудові договори, офіційно сплачується лише мінімальна заробітна плата, в той час як розмір фактичної заробітної плати в декілька разів вищій від того який сплачується офіційно. Різницю між ними роботодавців сплачують «в конвертах», з метою ухилення від сплати податків.

Особливу увагу заявник звертає на рейдерські захоплення підприємств, що здійснювались за участі представників державних органів, підконтрольних ОСОБА_7 . Це дозволило протиправно заволодіти об`єктами бізнесу та надалі використовувати ці підприємства для приховування злочинної діяльності та оптимізації фінансових потоків.

Заявник стверджує, що указані особи, маючи вплив та перебуваючи у злочинній корупційній змові з представниками ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підприємствах, зокрема на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем. Схеми ухилення від мобілізації, базується на низці корупційних механізмів. Основна схема полягає в маніпуляціях із документами, які підтверджують непридатність до служби, надання статусу «броньованих» працівників та оформлення фіктивного працевлаштування на підприємствах. Для цього використовуються корумповані зв`язки в територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (ТЦК та СП), які, зловживаючи своїм службовим становищем, забезпечують видачу потрібних довідок та ухвалення рішень, які дозволяють уникнути призову. До цієї злочинної діяльності також залучені юристи, кадрові служби підприємств і медичний персонал, які фальсифікують документи про стан здоров`я та спеціальний статус працівників.

Заявник зазначає, що в діях зазначених суб`єктів убачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 369-2, ч. 2 ст. 376 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить висновку, що у заяві не міститься конкретних фактичних відомостей та обставин відомих заявнику, що вказували або могли б свідчити про вчинення тих злочинів, про які йдеться у ній.

Заявник у своїй заяві робить лише голослівні припущення, які ґрунтуються на його суб`єктивній оцінці, оскільки злочинність дій не підтверджується ніякими об`єктивними даними, ґрунтуються на абстрактних доводах та мають характер припущення про можливе існування певних обставин, а тому, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Слідчий суддя звертає увагу, що внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення злочинів в умовах, коли така інформація не може бути відповідним чином перевірена, не відповідає завданням кримінального законодавства та кримінального провадження. А тому, абстрактні відомості не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі конкретних та достатніх фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

У протилежному випадку, це б призвело до розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення. Як наслідок, це б не дозволило концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені у статті 2 КПК.

З урахуванням того, що у заяві не зазначено достатніх відомостей, які могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя доходить висновку, що подана скарга є необґрунтованою. Отже, вона не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1