24.02.25 Справа №469/179/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року с-ще Березанка

Слідчий суддя Березанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у кримінальному провадженні №0000039 від 21.02.2025 року клопотання прокурора Березанського відділу Миколаївської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

встановила:

Прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене при огляді місця події 20 лютого 2025 року, а саме 127 частин стовбурів дерев виду "акація" (точні розміри, а саме довжина та діаметр кожної частини вказано в протоколі огляду транспортного засобу, п.п.1 -127), із залишенням вказаного майна на зберіганні на території відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, з забороною користування та розпорядження вказаним майном ОСОБА_4 .

Відповідно до клопотання, вказане майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000039, внесеному до ЄРДР 21 лютого 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України (незаконна порубка або незаконне перевезення, зберігання, збут лісу), тобто незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрублених дерев або чагарників, що заподіяло істотну шкоду, за рапортом інспектора СРПП ВП №8 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області майора поліції ОСОБА_5 про те, що 20 лютого 2025 року в межах Березанської ОТГ Миколаївського району Миколаївської області за порушення правил дорожнього руху зупинено автомобіль марки "MERCEDES-BENZ" моделі 408D, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 та під час перевірки в багажному відділенні автомобіля виявлено зрізи частин стовбурів дерева виду "акація", які останній перевозив без відповідних дозвільних документів.

У ході огляду місця події 20 лютого 2025 року всередині автомобіля "MERCEDES-BENZ" моделі 408D, державний номерний знак НОМЕР_1 , виявлені зрізи стовбурів дерев виду акація різної довжини та діаметру, які є свіжоспиляними та мають ознаки спилу механічним способом.

Таким чином, в ході огляду зафіксовано незаконне перевезення деревини без будь-яких дозвільних документів.

21 лютого 2025 року вказаний транспортний засіб оглянуто та здійснено заміри частин стовбурів дерев, які виявлено в багажному відділенні автомобіля, та визнано їх речовими доказами.

Прокурор посилається на те, що зазначене у клопотанні майно необхідне для розрахунку завданої шкоди, встановленими постановою КМУ від 23 липня 2008 року №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу та встановити шкоду стане можливим після додаткового огляду зрізаних стовбурів дерев за участі спеціаліста Державної екологічної інспекції Південно-західного округу "Миколаївська та Одеська область"; виявлені та вилучені стовбури дерев є предметом кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди у вигляді відбитків пальців рук та інші об"єкти, які потребують додаткової фіксації за участі криміналістичної лабораторії та якісного фіксування обставин вчинення злочину, а також використані як засоби та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, оскільки за допомогою вказаного автомобіля здійснювалась незаконна порубка, перевезення та зберігання оглядуваних зрізуваних стовбурів. Таким чином, спиляні стовбури дерев, які зафіксовані у протоколі огляду, необхідні для проведення експертного дослідження.

Прокурор вважає, що існують ризики конструктивних змін та заміни стовбурів дерев у ході їх подальшої експлуатації, що є підставою для застосування арешту майна.

У судове засідання прокурор не з"явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі у зв"язку із зайнятістю, просив клопотання задовольнити.

Володілець майна у судове засідання не з"явився, про час та місце розгляду справи повідомлений.

За таких обставин слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання без участі осіб, які не з"явились у судове засідання, оскільки це не порушує прав учасників кримінального провадження.

Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).

Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як наявне у ньому обгрунтування арешту майна являє собою цитування норм КПК, невідомої ухвали слідчого судді та припущення з викладом юридичних термінів, понять і фактів, які не відносяться до обставин кримінального правопорушення і обставин, що підлягають доказуванню під час вирішення питання про арешт майна.

Поряд з цим, у клопотанні відсутні будь-які відомості про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, а зафіксованого незаконне перевезення деревини без будь-яких дозвільних документів без чіткого зазначення таких дозвільних документів, які передбачені певними нормами закону, недостатньо для висновку про незаконність такого перевезення.

Крім того, клопотання не містить чіткого викладу мети арешту майна, а зазначена у ньому мета розрахунку вказаної шкоди не передбачена нормами ст.170 КПК України; фактично у клопотанні відсутнє посилання на ризики, передбачені ч.1 ст.170 КПК України, та на обставини, якими такі ризики обгрунтовуються.

Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-

постановила:

Клопотання повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити прокурору строк тривалістю 72 години з моменту отримання ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: