279/651/24 1-кс/279/411/25 УХВАЛА

25 березня 2025 року м. Коростень
21 березня 2025 року в період часу з 13 год. 07 хв. після проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, яку було здійснено у під`їзді №119 по вул. Шевченка м. Коростень у гр. ОСОБА_5 , покупцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кабінеті № 27 приміщення Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області в присутності понятих та учасників процесуальної дії ОСОБА_6 видав одну пігулку наркотичного засобу «Метадон», придбану у гр. ОСОБА_5 за грошові кошти в сумі 400 (чотириста) гривень ОСОБА_6 повідомив, що при зустрічі з гр. ОСОБА_5 надав можливість оглянути наркотичний засіб і продав його за грошові кошти в сумі 400 (чотириста) гривень.
Тобто, у ході оперативної закупки ОСОБА_5 реалізував ОСОБА_6 наркотичний засіб зовні схожий на пігулку «Метадон».
Під час проведення огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку від 21 березня 2025 в період часу з 13 год.07 хв. по 13 год. 20 хв., у службовому кабінеті №27, що за адресою: Житомирська область, м. Коростень, вул.Грушевського, 5 було вилучено пігулку білого кольору зовні схожу на наркотичний засіб «Метадон», яку поміщено до спец пакету CRI 1263854.
Враховуючи, що вилучена речовина може в подальшому бути використана в якості доказу в кримінальному провадженні, у слідчого виникла необхідність звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не подали.
У зв`язку з неявкою учасників провадження фіксування судового засідання технічними засобами згідно з ч.4 ст.107 КПК не проводилося.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.
Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з положеннями ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Частиною 5 ст.171 КПК УКраїни встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У ході проведення негласної слідчо-розшукової дії -контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки 21.03.2025 в під`їзді будинку №119 вул. Шевченка в м.Коростень у громадянина ОСОБА_5 , покупцем ОСОБА_6 , було придбано одну пігулку, зовні схожу на наркотичний засіб «Метадон», за грошові кошти у сумі 400 грн.
21 березня 2025 року о 13 годині 07 хвилин ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні кабінету №27 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, у присутності понятих та учасників процесуальної дії видав придбану у гр. ОСОБА_5 , одну пігулку білого кольору, зовні схожу на наркотичний засіб «Метадон» , яку поміщено до спеціального пакету CRI1263854.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні слідчого майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, існує розумна підозра вважати, що це майно є доказом злочину, отже, наявні достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи викладене, клопотання слідчого ВС Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, поданим з дотриманням строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173,392 КПК України,
Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_8 , задовольнити.
Накласти арешт із забороною користування на майно, вилучене 21 березня 2025 року в період часу з 13 год. 07 хв. до 13 год. 20 хв. у приміщенні службового кабінету № 27 Коростенського РУП ГУНП, в Житомирській області за адресою: Житомирська, область, м.Коростень, вул. Грушевського, 5 при огляді покупця , який здійснив оперативну закупку, а саме на пігулку білого кольору, зовні схожу на наркотичний засіб «Метадон», яку поміщено до спец пакету CRI1263854.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_9