судді Третьої судової палати Касаційного кримінального суду ОСОБА_1 у справі справі № 760/7688/17 (провадження № 51-5242км24)
за касаційною скаргою захисника ОСОБА_2 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_3 , на ухвалу Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2024 року про повернення апеляційної скарги.
1. У цьому провадженні захисник ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , не погодившись з вироком Солом`янського районного суду м. Києва від 28 серпня 2020 року щодо ОСОБА_3 , подав апеляційну скаргу із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. Київський апеляційний суд ухвалою від 23 жовтня 2024 року відмовив у задоволенні клопотання захисника про поновлення строку та повернув йому апеляційну скаргу.
Вимоги касаційної скарги
2. У поданій касаційній скарзі захисник ОСОБА_2 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, просив скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
3. На обґрунтування доводів указував, що ухвала апеляційного суду постановлена незаконним складом суду, який був упередженим; під час апеляційного розгляду цієї справи участь захисника є обов`язковою, оскільки ОСОБА_3 є громадянином Республіки Грузія та не розуміє української мови, проте апеляційний суд постановив ухвалу про повернення апеляційної скарги без участі захисника.
4. Вказує, що відмовляючи у поновленні строку, суд апеляційної інстанції зробив помилковий висновок про те, що право на подання апеляційної скарги має лише підзахисний, чим обмежив обсяг процесуальних прав захисника; не врахував те, що у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження захисник наводив причини пропуску строку, які стосувалися ОСОБА_3 ; засуджений позбавлений можливості самостійно виготовити та звернутися з відповідною апеляційною скаргою; вирок місцевого суду не був перекладений на зрозумілу останньому мову.
Позиція колегії суддів
5. 12 березня 2025 року колегія суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду ухвалила постанову, якою касаційну скаргу захисника задовольнила частково, ухвалу Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2024 року про повернення апеляційної скарги скасувала і призначила новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
6. Приймаючи таке рішення колегія суддів із посиланням п. 1 ч. 1 ст. 49 КПК та п. 4 ч. 2 ст. 52 КПК визнала істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що є підставою для скасування судового рішення, розгляд апеляційним судом поданого клопотання за відсутності захисника, участь якого є обов`язковою.
Мотиви висловлення окремої думки
7. Із позицією колегії суддів, викладеною у постанові, не можу погодитись з огляду на таке.
8. Відповідно до ч. 2 ст. 48 КПК захисник залучається судом для здійснення захисту за призначенням у випадках та в порядку, визначених статтями 49 та 53 цього Кодексу. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 49 КПК суд зобов`язаний забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадках, якщо відповідно до вимог ст. 52 цього Кодексу участь захисника є обов`язковою, а підозрюваний, обвинувачений не залучив захисника. Як убачається з п. 4 ч. 2 ст. 52 КПК, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо осіб, які не володіють мовою, якою ведеться кримінальне провадження.
9. Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. За змістом вказаної правової норми кримінальне провадження - це врегульована кримінальним процесуальним законом діяльність органів досудового розслідування, прокуратури і суду за участю фізичних та юридичних осіб, спрямована на розслідування кримінальних правопорушень, викриття осіб, які їх вчинили, здійснення правосуддя у кримінальному провадженні, а також вирішення питань, пов`язаних з виконанням судових рішень.
10. У стадії апеляційного провадження здійснення правосуддя відбувається у ході перегляду судом апеляційної інстанції судових рішень місцевого суду, які не набрали законної сили, за апеляційними скаргами учасників кримінального провадження. У цій стадії здійснення правосуддя забезпечується повноваженнями суду апеляційної інстанції щодо повторного дослідження обставин, встановлених під час кримінального провадження, та дослідження доказів, які не досліджувалися судом першої інстанції (ч. 3 ст. 404 КПК).
11. За змістом ч. 1 ст. 405 КПК апеляційний розгляд здійснюється згідно з правилами судового розгляду в суді першої інстанції з урахуванням особливостей, передбачених цією главою. У Главі 28 КПК законодавцем визначено процесуальні дії суду щодо підготовки до судового розгляду. Відповідно до ч. 2 ст. 318 КПК судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження. При цьому, законодавцем визначено наслідки неприбуття учасника провадження в судове засідання.
12. Разом із тим, провадження щодо вирішення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не є здійсненням правосуддя у загальному розумінні. Кримінальним процесуальним законом не передбачено повідомлення учасників провадження (котрі приймали участь під час розгляду справи по суті, за результатами якого було прийнято рішення, що оскаржується) про розгляд клопотання про поновлення строку, законодавцем не визначено обов`язкового розгляду такого клопотання у відкритому судовому засіданні з повідомленням хоча б особи, яка подала клопотання (такий порядок розгляду є виключно ініціативою суду). Законодавець не передбачає надіслання клопотання про поновлення строку іншим учасникам чи можливість надати заперечення на заявлені особою підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження. Більше того, за змістом ч. 5 ст. 399 КПК копія ухвали про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається виключно особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. При цьому законодавцем чітко визначена процедура направлення апеляційної скарги іншим учасникам - лише після відкриття кримінального провадження.
13. З огляду на викладене, єдиним зацікавленим учасником провадження щодо розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є особа, яка подала апеляційну скаргу.
14. За змістом ч. 1 ст. 393 КПК апеляційну скаргу мають право подати обвинувачений, його законний представник чи захисник, а відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
15. Буквальне тлумачення змісту правових норм дає підстави для висновку, що відповідним процесуальним правом (заявити клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження) наділений лише суб`єкт подання апеляційної скарги, який має реалізувати його самостійно і безпосередньо, що є проявом засади диспозитивності, зміст якої розкрито у ч. 1 ст. 26 КПК, а саме: сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК, а суд вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень.
16. Системний аналіз положень КПК дозволяє дійти висновку, що переважна більшість процесуальних прав підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого і захисника є аналогічними, і їх зміст дублюється законодавцем у відповідних положеннях КПК.
17. При цьому, окремі процесуальні права за змістом нерозривно пов`язані з процесуальним статусом учасників провадження, реалізуються виключно ними особисто й не можуть бути нікому делеговані. Зазначене досить однозначно прослідковується, зокрема, у статтях 393, 394, 396, 399, 400, 402 КПК, в яких мова йде про апеляційне оскарження, у яких спершу законодавець надає чіткий перелік учасників провадження, які мають право на подання апеляційної скарги, та обмежує окремих з них підставами оскарження, надалі оперує єдиним поняттям «особа, яка подала апеляційну скаргу».
18. Заявляючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, захисник викладає власні причини пропуску такого строку, які за бажанням може озвучити та додатково обґрунтувати перед судом. Отже, хоча захисник і діє в інтересах підзахисного, однак він є самостійним учасником кримінального провадження із власною правосуб`єктністю, і його процесуальний статус не є тотожним процесуальному статусу особи, захист якої він здійснює.
19. У провадженні, яке розглядалось, захисник подав апеляційну скаргу із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, виклавши причини його пропуску. Просив поновити строк, відкрити апеляційне провадження, скасувати вирок та закрити провадження у справі. Також захисник просив розглядати справу без його участі та участі його підзахисного за викладеними у скарзі доводами (аналіз яких не залежить від участі сторони захисту - відсутність захисника та перекладача очевидна та доводиться матеріалами справи).
20. Відповідно до наявного в матеріалах провадження Звіту про направлення вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду 11 жовтня 2024 року на електронну адресу захисника було направлене повідомлення про дату і час розгляду його клопотання (16 год. 30 хв. 23 жовтня 2024 року).
21. 18 жовтня 2024 року канцелярією Київського апеляційного суду зареєстроване повідомлення захисника ОСОБА_2 про те, що його повноваження та можливості обмежені виключно поданням апеляційної скарги, клопотань та доповнень до неї, без права приймати участь у судових засіданнях, про що зазначено в ордері про надання правової допомоги. При цьому, просить розглядати питання, порушені в апеляційній скарзі та клопотанні, без його участі.
22. Київський апеляційний суд, розглянувши подане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у відкритому судовому засіданні, відмовив захиснику у його задоволенні та повернув йому апеляційну скаргу.
23. При цьому, суд зазначив, що захисник до суду апеляційної інстанції не з`явився, натомість від нього надійшла заява, в якій він, крім іншого, просив проводити розгляд клопотання без його участі.
24. Вважаю, що суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання за відсутності захисника - ініціатора такого клопотання, не допустив будь-яких порушень вимог кримінального процесуального закону, оскільки у цьому провадженні захисник відмовився від свого права доводити безпосередньо перед судом поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження вироку, заявивши про розгляд клопотання за його відсутності та не з`явившись до суду, будучи завчасно повідомленим про час та дату вирішення клопотання.
25. В окремих випадках, коли особою, яка подає клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, є обвинувачений, який не володіє мовою судочинства, на нього поширюються гарантії, визначені статтями 20, 48, 49, 52 КПК. Разом із тим, коли особою, яка подає клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, є захисник, на нього не можуть поширюватись гарантії, які передбачені законодавцем для його підзахисного.
26. З огляду на викладене, Київський апеляційний суд, розглянувши подане захисником клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження без його участі, діяв у межах наданих йому законом повноважень, оскільки у цьому провадженні захисник відмовився від свого права доводити безпосередньо перед судом поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження вироку, заявивши про розгляд клопотання за його відсутності та не з`явившись до суду, будучи завчасно повідомленим про час та дату вирішення клопотання.
Суддя ОСОБА_1