Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2616/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000215, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000215, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучене 24.02.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон марки «Iphone»; мобільний телефон Iphone 16 Pro Max» ІМЕІ: НОМЕР_1 ,

ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; ноутбук марки «Microsoft» серійний номер 0F01B5G23333FB.

Доцільність клопотання обґрунтовується тим, що вилучене в ході обшуку майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження та запобігання можливості його відчуження та знищення наявні підстави для накладення на нього арешту.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав. Водночас додав, що щодо усіх вилучених речей призначена експертиза.

Власник майна ОСОБА_4 заперечили щодо арешту майна, вказуючи на його необґрунтованість та безпідставність. Крім того, зазначила, що вона не має ніякого відношення до зазначених у клопотанні товариств.

Заслухавши прокурора та власника майна, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170 - 173 КПК України слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Водночас, при розгляді даного клопотання слідчим суддею враховуються положення ч. 2

ст. 173 КПК України, згідно з якими при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000215, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідування встановлено, що до Подільської окружної прокуратури м. Києва надійшли матеріали, згідно яких службові особи пов`язаних між собою юридичних осіб ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ» (попередня назва - ТОВ «ІНВЕСТИЦІЙНА РАДА», ) та ТОВ «ПРОМАТОМ» () здійснюють діяльність, спрямовану на легалізацію грошових коштів здобутих злочинним шляхом, за допомогою купівлі неліквідних активів, цінних паперів з метою виведення грошових коштів, зазначених суб`єктів господарювання, на рахунки юридичних осіб з ознаками фіктивності (зокрема ТОВ «Комбо Лайф»), для подальшого обготівковування.

Так, зазначені юридичні особи являлися переможцями закупівель, що проводилися ПрАТ «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» та іншими юридичними особами, що здійснюють діяльність у сфері енергетики.

Так, зокрема, ТОВ «ПРОМАТОМ» було переможцем відкритих торгів по закупівлі «50530000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки. Надання послуг з заміни трансформатора типу ТДТН63000/150/35/6 на ПС 330 кВ «Павлоградська» (UA-2022-12-22-009133-a) на суму 5 242 800, 0 грн., «Комплекс непередбачуваних робіт по відновленню працездатності комірки 2АТ на ПС 330 кВ «Павлоградська» з відновленням будівельної частини, заміною автотрансформатора на новий (інв.№ новий) та супутнього обладнання. Додаткові роботи 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація» (UA-2024-09-16-010332-a) на загальну суму 4 792 746, 78 грн; «Реконструкція ПС 330 кВ Східного ТУОМ з влаштуванням фізичного захисту автотрансформатора 2АТ (інв № новий), (0140-4 Реконструкція» (UA-2023-08-29-002621-a) на загальну суму 69 489 315,11 грн.; «63520000-0 Послуги транспортних агенств Перевезення автотрансформатора АТДЦТН-200000/330/110-У1 (інв. № 101_25012_04_9113 (уніф. Інв. №07007867)) для потреб Східного ТУОМ» (UA-2024-09-26-007945-a) на загальну суму 6 333 908,40 грн.; «Комплекс непередбачуваних робіт по заміні зруйнованого трансформатора типу ТДТН-63000/150/35/6 (інв.№ 8/512/04/6169) на новий (інв.№ новий) в комірці 1Т на підстанції Східного ТУОМ, з заміною супутнього обладнання та відновленням будівельної частини 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація» UA-2024-09-12-003880-a) на загальну суму 6 942 554,92 грн., «Комплекс непередбачуваних робіт по відновленню працездатності комірки 2АТ на підстанції Східного ТУОМ з відновленням будівельної частини, заміною автотрансформатора на новий (інв.№ новий) та супутнього обладнання ВРП-330 кВ (інв.№11/511/6195(02009960)), ВРП-150 кВ (інв.№11/511/02/6196(02009958)), ВРП-35 кВ (інв.№11/511/02/6197(020090-7 Капітальний ремонт і реставрація» (UA-2023-08-08-009784-a ) на загальну суму 13 423 694,64 грн., де замовником було ПрАТ «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО».

ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ» було переможцем відкритих торгів по закупівлі вимикачів вакуумних 35 кВ (UA-2019-10-22-000844-c) на загальну суму 21 529 800,00 грн., яка проводилася АТ «ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО».

Встановлено, що грошові кошти, отримані внаслідок виконання зазначених договорів, виводилися на підприємства з ознаками фіктивності, шляхом закупівлі у них неліквідних цінних паперів за завищеними цінами.

Так, зокрема, встановлено, що ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ» згідно договору купівлі-продажу фінансових інструментів №БВ-59/24 здійснило купівлю в ТОВ «Комбо Лайф», за участю посередника ТОВ «Український енергетичний реєстр», іменних інвестиційних сертифікатів в кількості 2 800 штук, ціною за один 15 002,5 грн., на загальну суму 42 007 000,00 грн. (номінальна вартість одного цінного паперу - 10 000 грн. за штуку).

Аналіз обставин укладання вказаного договору, його предмету, ціни, активів емітента, свідчить про те, що правочин було вчинено з метою обготівковування грошових коштів.

Так, емітентом цінних паперів, придбаних ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ», являється ТОВ «Компанія з управління активами «ГІЗ КАПІТАЛ», Пайовий закритий недиверсифікований венчурний інвестиційний фонд «ГІЗ ПЕРШИЙ».

Встановлено, що за ПЗНВІФ «ГІЗ ПЕРШИЙ» обліковується заборгованість в розмірі

548 млн. грн., наявні активи свідчать про те, що цінні папери є неліквідними та їхня вартість не може сягати 15 000 грн. за один.

Крім цього, ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ», ТОВ «ПРОМАТОМ», їх брокер ТОВ «Український енергетичний реєстр» та сам емітент цінних паперів - ТОВ «КУА «ГІЗ КАПІТАЛ» зареєстровані за однією адресою, а саме: м. Київ, вул. Омельяновича-Павленка, буд. 4/6, що свідчить про пов`язаність всіх цих юридичних осіб та їх участь у злочинній схемі.

Водночас до ТОВ «Український енергетичний реєстр» Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку неодноразово застосовувалися заходи контрольного характеру за порушення профільного законодавства.

Також з метою недопущення виявлення підозрілих операцій в порушення вимог Положення про порядок складання та подання адміністративних даних щодо діяльності торговців цінними паперами до НКЦПФР, затвердженого Рішенням НКЦПФР №1283 від 25.09.2012 до центрального офісу НКЦПФР не подано інформацію про договір купівлі-продажу фінансових інструментів за №БВ-59/24 від 09.12.2024.

Вказані вище обставини в своїй сукупності свідчать про реалізацію ТОВ «ПРОМАТОМ», ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ», ТОВ «КУА «ГІЗ КАПІТАЛ», ТОВ «УКРЕНЕРГОРЕЄСТР» злочинної схеми легалізації грошових коштів шляхом їх обготівковування через підприємства з ознаками фіктивності.

При цьому встановлено, що ТОВ «Комбо Лайф», яке було продавцем цінних паперів є юридичною особою, яка веде підозрілу господарську діяльністю. Так, активи зазначеної юридичної особи станом на 2023 рік складали 100 грн., кількість працівників - 1, компанії анульовано свідоцтво ПДВ, в компанії відсутні прибутки.

Оперативним підрозділом встановлено, що особою, яка виконує функції обготівковування грошових коштів для ТОВ «ПРОМАТОМ», ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ» є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, вказана особа виконує функції передачі готівки службовим особам та власникам корпоративних прав ТОВ «ПРОМАТОМ», ТОВ «БЕК ПРОМАТОМ», розраховується готівкою з представниками інших юридичних осіб, задіяних у злочинній схемі за надані незаконні послуги (брокером, продавцем, емітентом), здійснює діяльність щодо конвертації грошових коштів в цифрові активи (криптовалюту) з метою приховання вчиненого кримінального правопорушення.

В ході проведених розшукових заходів встановлено, що ОСОБА_4 проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Подільського районного суду

м. Києва від 07.02.2025 було надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу обшуку від 24.02.2025, складеного слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , в ході проведення обшуку було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Iphone»; мобільний телефон «Iphone 16 Pro Max» ІМЕІ: НОМЕР_1 ,

ІМЕІ2: НОМЕР_2 ; ноутбук марки «Microsoft» серійний номер 0F01B5G23333FB.

Згідно з постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 24.02.2025 усе майно, вилучене в ході обшуку, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні №0000215 від 24.12.2024.

Дослідивши матеріали клопотання, а також додаткові копії матеріалів кримінального провадження, надані прокурором до суду, заслухавши пояснення прокурора та власника майна у судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що виявлене та вилучене в ході обшуку майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують вимоги клопотання про арешт майна, суд дійшов висновку, що прокурором доведено та матеріалами клопотання достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України, а також, що постановою слідчого від 24.02.2025 вищевказане вилучене майно визнано речовим доказом.

Доводи власника майна не спростовують зазначених вище висновків суду, доказів протилежного слідчому судді не надано.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на зазначене у клопотанні майно.

З метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя визнає за можливе задовольнити подане прокурором клопотання про арешт майна в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000215, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 1 ст. 209 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на належні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мобільний телефон марки «Iphone», мобільний телефон марки «Iphone 16 Pro Max» ІMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , ноутбук марки «Microsoft» серійний номер 0F01B5G23333FB, які були вилучені у неї 24.02.2025 під час проведення обшуку за адресою Київська обл., Обухівський р-н., с. Лісники, вул. Панська, буд. 52.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1