справа № 619/340/25
провадження № 1-кс/619/61/25
УХВАЛА

іменем України

17 січня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000034 від 11 січня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000034 від 11 січня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 11 січня 2025 року до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківської області надійшло повідомлення про те, що 11.01.2025 приблизно об 11 годині невстановлені особи здійснили підпал легкового автомобілю марки «Ніссан» модель «X-Trail», н.з. НОМЕР_1 (індивідуальний номерний знак «РЕБЕЛ» 20 регіон), припаркованого вздовж проїзної частини у подвір`ї багатоквартирного житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 14.01.2025 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, за адресою: вул. Сумський Шлях, неподалік від буд. 11, с-ще Солоницівка, Харківський район, Харківська область.

Під час огляду місця події ОСОБА_6 добровільно видала працівникам поліції мобільні телефони, якими користується її неповнолітній син ОСОБА_7 , а саме: - мобільний телефон «Samsung G» Galexy A13, imei1 НОМЕР_2 ; imei2 НОМЕР_3 з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» та номером мобільного телефону НОМЕР_4 , який запаковано до полімерного сейф-пакету PSP 2385353; -мобільний телефон торгівельної марки «Realme 6» imei1 НОМЕР_5 , imei2 НОМЕР_6 сірого кольору, з сім-картою мобільного оператора «Київстар» та мобільним номером НОМЕР_7 , який запаковано до полімерного сейф-пакету PSP 2385353.

З вказаних мобільних телефонів, як пояснив ОСОБА_7 , в мобільному додатку «Телеграм», він спілкувався з чоловіком з приводу підпалу автомобілю, а також на вказані телефони знімав відео підпалу транспортного засобу. Мобільні телефони вилучені до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.

Вказані мобільні телефони постановою слідчогоВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 14.01.2025 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 000034 від 11.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

16 січня 2025 року прокурором у кримінальному провадженні до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області було подано клопотання про арешт вищевказаного майна.

В клопотанні прокурор зазначає, що відповідно до ст.ст. 167, 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих (розшукових) дій.

В судове засідання прокурор не з`явилась, подала до суду заяву, в якій клопотання підтримала, просила його задовольнити з підстав, зазначених у ньому, та просила судовий розгляд провести у її відсутність.

Особа,майно якої тимчасово вилучене ОСОБА_7 , його законний представник ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_8 у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду клопотання повідомлялись належним чином, надали заяву в якій висловили свою позицію щодо клопотання про арешт майна - на розсуд суду у відповідності до діючого законодавства України, просили клопотання розглядати без їх участі.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи,11 січня 2025 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

14.01.2025 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, за адресою: вул. Сумський Шлях, неподалік від буд. 11, с-ще Солоницівка, Харківський район, Харківська область. Під час огляду місця події ОСОБА_6 добровільно видала працівникам поліції мобільні телефони, якими користується її неповнолітній син ОСОБА_7 .

Постановою слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 14 січня 2025 року, вищевказані мобільні телефони визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000034 від 11.01.2025.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучені мобільні телефони, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання їх речовими доказами, є необхідність у проведенні їх огляду.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема, необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, увипадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, відчуження, а також, з метою забезпечення проведення відповідних експертних досліджень, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт, з тимчасовим позбавленням права заборони відчуження, розпорядження та користування, на майно, яке 14.01.2025 було вилучено.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Враховуючи, що на даному етапі досудового розслідування (на час розгляду слідчим суддею клопотання про арешт майна) інформація, яка міститься на вилучених телефонах, може мати значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, однак не була скопійована у необхідному обсязі, що обумовило б можливість повернення самого матеріального носія інформації власнику. В свою чергу, доступ до такої інформації, зокрема видаленої, прихованої та її подальша належна процесуальна фіксація можлива за результатами проведення експертного дослідження. Враховуючи наведені факти, а також те, що інформація на вилучених телефонах, має доказове значення та потребує спеціального дослідження, а самі мобільні телефони, є речовими доказами у кримінальному провадженні, необхідно забезпечити умови їх належного дослідження та подальшого збереження.

Разом з тим, оскільки вилучені мобільні телефони можуть містити відомості, які не мають значення для даного кримінального провадження, та необхідний особі для забезпечення своїх соціальних потреб, з метою запобігання надмірного обмеження права власності, не порушення законних прав власника майна, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку, слідчий суддя вважає необхідним визначити стороні обвинувачення строк два місяці, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення огляду мобільних телефонів, зняття виявленої інформації на електронні носії спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаному носії, для залучення до матеріалів кримінального провадження, після спливу зазначеного терміну - зобов`язати прокурора передати на відповідальне зберігання вказані телефони особі, у якої вони були вилучені відповідно, попередивши про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

На даному етапі кримінального провадження не надано доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження. Менш обтяжливий спосіб арешту майна, на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження речових доказів та може призвести до їх приховування, пошкодження, знищення, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000034 від 11 січня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК Українина тимчасово вилучене майно, яке було виявлено та вилучено 14.01.2025 під час огляду місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Солоницівка, вул. Сумський Шлях, поблизу буд. 11, а саме на:

- мобільний телефон «Samsung G» Galexy A13, imei1 НОМЕР_2 ; imei2 НОМЕР_3 з сім-картою мобільного оператора «Vodafone» та номером мобільного телефону НОМЕР_4 , який запаковано до полімерного сейф-пакету PSP 2385353;

- мобільний телефон торгівельної марки «Realme 6» imei1 НОМЕР_5 , imei2 НОМЕР_6 сірого кольору, з сім-картою мобільного оператора «Київстар» та мобільним номером НОМЕР_7 , який запаковано до полімерного сейф-пакету PSP 2385353, строком на два місяці, протягом якого надати стороні обвинувачення строк для здійснення їх огляду, зняття виявленої інформації спеціалістами (експертами) в обсязі, необхідному для досягнення мети кримінального провадження та виготовлення копій даних, які містяться на вказаних предметах для залучення до матеріалів кримінального провадження № 0000034 від 11 січня 2025 року, після спливу зазначеного терміну - зобов`язати прокурора передати на відповідальне зберігання вказане майно особам, у яких воно було вилучено відповідно, попередивши про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківської області, контроль за виконанням покласти на прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1