Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2235/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000019 від 12.02.2025р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без визначеного місця проживання та реєстрації, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подав клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без визначеного місця проживання та реєстрації, раніше не судимого.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.02.2025р.

13.02.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , влітку 2024 року, у невстановлений досудовим розслідуванням час, побачив на землі на березі озера в районі вулиці Здолбунівська в м. Києві, кастет. В цей момент у нього виник злочинний умисел, спрямований на незаконне носіння кастету без передбаченого законом дозволу. В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 при вищевказаних обставинах взяв вищевказану холодну зброю - кастет, та розпочав його носити при собі.

12.02.2025 ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії, що виразились у носінні кастета без передбаченого законом дозволу, незаконно маючи при собі кастет в лівій кишені куртки, в яку він був одягнений на той час, зайшов до вестибюлю станції метро «Святошин» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де приблизно о 12 годині 30 хвилин був зупинений працівником поліції та запрошений до кімнати поліції, що розташована на вказаній станції КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України в присутності двох запрошених понятих чоловічої статі, під час проведення особистого обшуку останнього та обшуку його особистих речей, було виявлено та вилучено кастет з лівої кишені куртки, в яку він був одягнутий на той час, який відноситься до холодної зброї, а саме до контактної неклинкової холодної зброї ударно-дробильної дії, який останній за вищевикладених обставин незаконно носив без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у незаконному носінні кастету без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, слідчий у клопотанні зазначив, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою через те, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, оскільки орган досудового слідства вважає, що останній буде переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинятиме інші кримінальні правопорушення.

Посилаючись на те, що санкція статті за кримінальне правопорушення, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до трьох років, сторона обвинувачення обґрунтовує ризик переховування підозрюваного. Перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може зникнути від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення. У підозрюваного відсутнє офіційне місце реєстрації, та постійне місце проживання у м. Києві.

У клопотанні зазначається, що на неналежну процесуальну поведінку підозрюваного та можливе невиконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків вказує наявність неодноразово застосованих ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва приводів у судові засідання, у зв`язку з неприбуттям ОСОБА_5 для судового розгляду кримінального провадження у справі №755/3913/22, де йому висунуто обвинувачення за ч. 2 ст. 187 КК України.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_5 , може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні обґрунтовано тим, що підозрюваний під час досудового розслідування шляхом погроз, вмовляння, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Разом з тим, ризик впливу на свідків є актуальним, оскільки свідки проживають та працюють у м. Києві.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення сторона обвинувачення обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 офіційно не працює, не має міцних соціальних зв`язків, суспільно корисною працею не займається, позбавлений батьківських прав щодо своєї доньки, що свідчить про низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного.

У клопотанні зазначено, що станом на день розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000019 від 12.02.2025р. за незаконне носіння кастету, Дніпровським районним судом м. Києва розглядається кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні розбою за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій, тобто за ознакою злочину, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України (справа №755/3913/22).

Крім того, Дарницьким районним судом м.Києва розглядаються об`єднані кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 187 КК України (справа №753/23198/19).

Вказані обставини свідчать про обґрунтованість ризику щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень, оскільки належних висновків він не зробив, внаслідок чого підозрюється у вчиненні нового умисного злочину, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на його обґрунтованість. Ризики переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду доводив тим, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 на даний час до Дарницького та Дніпровського районних судів м. Києва скеровано обвинувальні акти. В кримінальних провадженнях в інших судах ОСОБА_5 залишився без запобіжного заходу. Наразі, усвідомлюючи невідворотність покарання, ОСОБА_5 буде переховуватися від органу досудового розслідування, як вже переховується від суду в інших провадженнях, в яких до ОСОБА_5 неодноразово застосовувались приводи ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва. Підозрюваний висновків не зробив та знову вчинив кримінальне правопорушення. Звертає увагу суду, що у підозрюваного відсутнє постійне місце проживання; щоразу, під час кожного затримання ОСОБА_5 повідомляє різні адреси проживання. Під час встановлення особи у даному судовому засіданні ОСОБА_5 назвав нову адресу, про яку до цього не повідомляв.

Прокурор вказував на те, що до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді взяття під варту відповідно до пункту 3 ч.2 ст. 183 КПК України, адже міра покарання за злочин передбачена - до 3 років позбавлення волі, та особі повідомлено про підозру у вчиненні інших злочинів. У конкретному випадку, ОСОБА_5 не тільки повідомлено про підозру, а й обвинувальні акти відносно нього перебувають на розгляді судів. Вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу неможливе6, адже буде нездатне запобігти ризикам.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Вказував на те, що підозрюваний раніше не судимий, у розшуку не перебував, з правоохоронними органами співпрацює та зобов`язується з`являтись на перший виклик до слідчого.

Захисник висловлював позицію, що за ч. 2 ст. 263 КПК України відносно ОСОБА_5 взагалі не може бути застосовано запобіжний захід у вигляді взяття під варту, адже санкція статті передбачає позбавлення волі до 3 років, а пункт 3 ч.2 ст. 183 КПК України застосовний лише у випадку, якщо позбавлення волі до 5 років.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив слідчого суддю обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою проживання його бабусі в АДРЕСА_1 . В дебатах змінив позицію та підтримав позицію свого захисника, просив суд обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника та підозрюваного, вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлено, що СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.02.2025.

13.02.2025 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_5 , підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки у Дніпровському районному суді м. Києва розглядається кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні розбою за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила розбій, тобто за ознакою злочину, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України (справа №755/3913/22). Також, Дарницьким районним судом м. Києва розглядаються об`єднані кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 187 КК України (справа №753/23198/19).

На той факт, що підозрюваний буде вчиняти інші кримінальні правопорушення, вказує наступне: підозрюваний повідомлений про підозру за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України; у Дніпровському районному суді м. Києва та Дарницькому районному суді м. Києва наявні обвинувальні акти щодо ОСОБА_5 .

Крім того, офіційна робота у підозрюваного відсутня, як відсутнє встановлене джерело існування, а також у підозрюваного відсутнє постійне місце проживання, що в разі застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, підвищує ризик вчинення ним правопорушень з метою заволодіння матеріальними цінностями.

Також слідчим доведено ризик, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, підозрюваний знає місце роботи останніх та може чинити тиск на них з метою зміни ними показів для уникнення кримінальної відповідальності.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 3 років, а тому вважає за необхідне застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою як до особи, відносно якої на розгляді перебувають 2 обвинувальні акти, що не суперечить пункту 3 ч.2 ст. 183 КПК України.

Докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування. Більш м`які запобіжні заходи можуть призвести до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватися від органу досудового розслідування і суду, негативно впливати на розслідування кримінального провадження.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до статті 183 КПК України слідчий суддя застосовує до підозрюваного альтернативний вид запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000019 від 12.02.2025р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді триманні під вартою.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання, тобто з 12 лютого 2025 року.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_5 - до 12 квітня 2025 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 12 квітня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1