КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/632/2025 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19 листопада 2024 року,

за участю:

підозрюваного ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19 листопада 2024 року повернуто скаргу ОСОБА_6 на повідомлення слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_7 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України, від 08.11.2024 року у кримінальному провадженні № 0000550 від 28.10.2022 року особі, яка її подала.

Не погоджуючись з вказаним рішенням слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19.11.2024 рокуу справі № 761/43183/24, якою скарга підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та оголошення нової підозри, що вручена йому 08.11.2024 року в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0000550 від 28.10.2022 року, повернута особі, яка її подала, та постановити нову ухвалу, якою прийняти скаргу підозрюваного ОСОБА_6 до розгляду по суті.

Мотивуючи вимоги своєї апеляційної скарги, апелянт вказує на те, що ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва є незаконною та підлягає скасуванню.

Апелянт зазначає, що в обґрунтуваннях своєї ухвали слідчий суддя посилається на те, що із тексту ухвали: «...аналіз змісту положень глави 22 КПК України «Повідомлення про підозру» дає підстави для висновку про те, що для повідомлення про нову підозру або повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри передбачено такі самі вимоги як і до повідомлення про підозру.

З огляду на викладене, порядок оскарження такого рішення слідчого як повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, так само як і повідомлення про підозру, чітко визначено у пункті 10 частини першої статті 303 КПК України.

Тобто, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 08.11.2024 у цьому випадку може бути оскаржене в порядку статті 303 КПК України виключно після спливу двох місяців з дня повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень,передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України...».

На думку ОСОБА_6 вказані висновки слідчого судді суперечать вимогам КПК України.

Зокрема, територіальним управлінням ДБР, розташованим у м. Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000550 від 28.10.2022 року, в якому ОСОБА_6 17.05.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362 та ч. 1 ст. 364 КК України.

Таким чином, право на оскарження повідомлення про підозру він набув, починаючи з 17.07.2024 року.

Вказує, що 08.11.2024 року йому повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України.

В свою чергу, ст. 279 КПК України передбачено лише одну єдину вимогу щодо дій, у разі повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри - це зобов`язання виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.

Тобто, чинним кримінально-процесуальним Кодексом України не встановлюються строки оскарження повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри. Вимоги КПК не можуть бути абстрактними та містити нечіткі і некатегоричні формулювання, вони не можуть мати подвійного або суперечливого тлумачення, і повинні ґрунтуватися виключно на процесуальних нормах.

Скаржник також посилається на те, що у цьому питанні вкрай визначальним і таким, що має бути застосованим при прийнятті рішення, є лише те, що прямо визначено процесуальним законодавством.

Усі ж положення та норми та обставини, що містять суперечливий або неоднозначно визначений характер та викликають обґрунтовані сумніви, повинні тлумачитисяна користь підозрюваного.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Заслухавши доповідь судді, думку підозрюваного ОСОБА_6 , який підтримав вимоги скарги та просив її задовольнити, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів провадження, слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000550 від 28.10.2022 року.

17.05.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362 та ч. 1 ст. 364 КК України.

08.11.2024 року ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України.

З матеріалів провадження вбачається, що 18.11.2024 року через систему «Електронний суд» до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга підозрюваного ОСОБА_6 , подана в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на повідомлення слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_7 , про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України, від 08.11.2024 року у кримінальному провадженні № 0000550 від 28.10.2022 року.

Обгрунтовуючи скаргу, підозрюваний посилався на те, що вказане повідомлення про підозру в частині повідомлення його про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362 КК України, підлягає скасуванню у зв`язку з тим, що останній вдруге притягується до юридичної відповідальності за вчинення одних і тих самих правопорушень.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19 листопада 2024 року повернуто скаргу ОСОБА_6 на повідомлення слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_7 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України, від 08.11.2024 року у кримінальному провадженні № 0000550 від 28.10.2022 року особі, яка її подала.

Повертаючи ОСОБА_6 скаргу, слідчий суддя суду першої інстанції послався на положення п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі Глави 26 КПК України можуть бути тільки рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування.

Відповідно до вимог п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно статті 279 КПК України передбачено, що у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.

Аналіз змісту положень глави 22 КПК України «Повідомлення про підозру» дає підстави для висновку про те, що для повідомлення про нову підозру або повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри передбачено такі самі вимоги як і до повідомлення про підозру.

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що у випадку повідомлення особі про зміну раніше повідомленої підозри первісне повідомлення втрачає свою чинність.

Таким чином, порядок оскарження такого рішення слідчого як повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, так само як і повідомлення про підозру, врегульовано пунктом 10 частини першої статті 303 КПК України.

З огляду на викладене, правильним є висновок слідчого судді про те, що повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 08.11.2024 року у цьому випадку може бути оскаржене на загальних підставах в порядку статті 303 КПК України виключно після спливу двох місяців з дня повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 362, ч. 1 ст. 364 та ч. 3 ст. 190 (в редакції станом на 27.01.2023) КК України.

При цьому, як вбачається з матеріалів провадження ОСОБА_6 звернувся зі скаргою до слідчого судді 18.11.2024 року, тобто через 10 днів з моменту повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, а отже на час звернення зі скаргою не сплинуло двох місяців з дня повідомлення особі про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру, у зв`язку із чим скаржник не набув права на подання даної скарги, оскільки таке рішення могло бути оскаржене лише після закінчення встановленого законом двохмісячного строку.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про наявність підстав для повернення поданої ОСОБА_6 скарги на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, відповідно до якого скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Доводи апеляційної скарги про постановлення оскаржуваного рішення з порушенням норм, визначених КПК України, є безпідставними, та такими, що зводяться до власного тлумачення скаржником норм кримінального процесуального права, а тому не можуть слугувати підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга з урахуванням викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19 листопада 2024 року - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ _____________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4