Справа №694/837/25
провадження № 1-кс/694/282/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2025 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,з участю скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, які викладені у її заяві від 16.03.2025 року про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 та доручити проведення досудового розслідування.

Скаргу ОСОБА_3 мотивує тим, що 16.03.2025 року вона надіслала на електронну пошту Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області повідомлення про злочин за фактом службової недбалості начальника Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке мало бути внесене до ЄРДР протягом 24 годин. В своїй заяві вона просила відкрити кримінальне провадження по факту службової недбалості (ст. 367 КК України) начальника Звенигородського РВП ГУНП; відсторонити його від посади на час досудового розслідування; перевірити факти, які організоване злочинне угрупування створює небезпеку мешканцям громади, наносить шкоду їх здоров`ю та майну; вжити заходів до припинення порушень, які вчиняються начальником Звенигородського РВП ОСОБА_4 . До теперішнього часу витяг з ЄРДР про внесення відомостей їй не надійшов, що свідчить про бездіяльність органу досудового розслідування та порушення вимог ст. 214 КПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала подану скаргу та просила її задовольнити. Вказала на те, що вона неодноразово зверталась до Звенигородського РВП із заявами про злочини, зокрема за фактами погроз на її адресу, не встановлення тарифу виконавчим комітетом Ватутінської міської ради на вивіз сміття і нанесення шкоди всім мешканцям громади завищеною ціною на послугу, отруєння мешканців громади неякісною водою та нанесення шкоди побутовій техніці мешканцям громади, підроблення рішень сесії Ватутінської міської ради і крадіжки коштів в якості матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових проблем міському голові ОСОБА_5 . Начальник Звенигородського РВП, на її думку, намагається покривати злочини місцевої влади та надає неправомірні та неправдиві письмові відповіді по заявах громадян з умислом перешкоджання доступу до правосуддя і неможливості оскарження його незаконних рішень і неадекватних відписок.

Представник Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився. Про день та час розгляду скарги Звенигородський РВП повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Положеннями ч. ч. 1, 4ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу IІ цього Положення до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, а вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально караного діяння.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 16.03.2025 року звернулася до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за фактом службової недбалості начальника Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , який, на думку скаржника, «намагається покривати злочини місцевої влади та надає неправомірні та неправдиві письмові відповіді по заявах громадян з умислом перешкоджання доступу до правосуддя і неможливості оскарження його незаконних рішень і неадекватних відписок».

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_3 послалась на те, що 06.03.2025 року начальник Звенигородського РВП надав їй відповідь на звернення від 24.02.2024 року, яке вона не надсилала, з чого вбачається неадекватність його дій та службова недбалість. Дані факти дають скаржнику підстави вважати, що у ОСОБА_4 є психічний розлад, який заважає йому здійснювати посадові обов`язки. Крім того, ОСОБА_3 зазначила в своїй заяві, що ОСОБА_4 вчинив службову недбалість і не відкрив кримінальне провадження по факту крадіжки грошей з місцевого бюджету міським головою ОСОБА_5 і групою Багачевська міська рада та покривав злочини місцевої влади.

Диспозицією ч. 1 ст. 367 КК України передбачено кримінальну відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Відповідно до змісту примітки ст. 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує

неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Водночас доводи ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 16.03.2025 року зводяться лише до неправомірності письмових відповідей начальника Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 та не містять жодних відомостей щодо завдання такими відповідями істотної шкоди, тобто такої, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. В своїй заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 вказує лише на те, що начальником Звенигородського РВП ОСОБА_4 «створюється небезпека для мешканців громади, наноситься шкода їх здоров`ю та майну».

При цьому зі змісту відповіді, з якою не погоджується скаржник ОСОБА_3 вбачається, що за її заявою було проведено перевірку відповідно до Закону України «Про звернення громадян» та факт підроблення документів не знайшов свого підтвердження, а згідно з дорученням голови міської ради ОСОБА_5 винні особи, які причетні до помилкового внесення невірного рішення сесії міської ради на сайт Ватутінської (Багачевської) міської ради притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

З висновків колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), вбачається, що «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи те, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 , відсутні, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 107, 214, 303-304, 307, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено 31.03.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1