Провадження №: 1-в/755/713/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" листопада 2024 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання провідного інспектора Дніпровського районного сектору Київського міського відділу з питань пробації ОСОБА_4 , про приведення вироку Деснянського районного суду м. Києва від 25.11.2022 року щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідність до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-ІХ, -

В С Т А Н О В И В:

25.11.2022 року вироком Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_5 засуджений за ч.2 ст.15 ч.4 ст.185 КК України на 5 років позбавлення волі, із застосуванням ст.75, ст.76 КК України з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки та зобов`язаний повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання; періодично з`являтись для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

22.10.2024 року до Дніпровського районного суду м.Києва надійшло подання провідного інспектора Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м.Києві та Київській області ОСОБА_4 про приведення вироку Деснянського районного суду м. Києва від 25.11.2022 року щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідність до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-ІХ.

Подання мотивоване тим, що з 06.02.2023 року на обліку Дніпровського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області перебуває ОСОБА_5 , засуджений вироком Деснянського районного суду м. Києва від 25.11.2022 року за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років, який на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки. Вирок набрав законної сили 27.12.2022 року. Згідно вказаного вироку, 24.09.2022 року ОСОБА_5 вчинив замах на таємне викрадення чужого майна /крадіжка/, в умовах дії воєнного стану, на території України при цьому виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, тобто кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.2 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України, було завдано потерпілому ТОВ «Ашан Гіпермаркет Україна» матеріальної шкоди на загальну суму 710 грн. 84 коп.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886- ІХ «Про внесення змін Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким внесено зміни до статті 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положеннями частини 1 статті 51 Кодексу України про адміністратиі правопорушення (у редакції Закону № 3886-ІХ) відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення розтрати, настає якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення перевищує 0,5 неоподаткованого мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) визначено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до норм частини 5 Підрозділу 1 Розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до вироку Деснянського районного суду м.Києва від 25.11.2022 року ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України 24.09.2022 року.

Станом на 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2481 грн., а 50 відсотків (податкова соціальна пільга) від його розміру становили 1240, 5 грн.

Таким чином, враховуючи положення Податкового кодексу України та Закої № 3886-ІХ, на момент вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настава кримінальна відповідальність за статтею 185 Кримінального кодексу України, становив 2481 гр (1240,5x2=2481).

Відповідно до частини 2 статті 74 КК України, особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Враховуючи те, що вартість таємного викраденого майна ОСОБА_5 становила станом на день події 710 грн. 84 коп., тобто є меншою за розмір, з якого відповідно до Закону №3886-ІХ та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність - 2481 грн., з огляду на норми статті 58 Конституції України і статті 5 Кримінального кодексу України щодо принципу зворотньої дії закону в часі, засуджений підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Прокурор в судовому засіданні просила суд задовольнити подання.

Інспектор та засуджений в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду клопотання повідомлені належним чином, однак причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття у судове засідання, осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.

Вивчивши матеріали особової справи, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.5 ст.534 КПК України процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у кримінальному провадженні, вирішує суддя суду першої інстанції одноособово, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про направлення звільненого від покарання з випробуванням для відбування покарання, призначеного вироком.

Згідно ч. 1 ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Вивченням матеріалів особової справи щодо ОСОБА_5 встановлено, що вироком Деснянського районного суду м.Києва від 25.11.2022 року ОСОБА_5 було засуджено за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України на 5 років позбавлення волі, із застосуванням ст.75, ст.76 КК України з випробуванням з іспитовим строком на 2 роки, при цьому зобов`язано повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання; періодично з`являтись для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

Відповідно до мотивувальної частини вироку Деснянського районного суду м.Києва від 25.11.2022 року дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, як вчинення замаху на таємне викрадення чужого майна /крадіжка/, в умовах дії воєнного стану на території України, при цьому, останній виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, яке мало місце 24.09.2022 року.

Для кваліфікації злочинів чи адміністративних правопорушень сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Відповідно до норм частини 5 Підрозділу 1 Розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум у 2022 році для працездатної особи станом на момент події становив 2481 гривень на місяць, а отже, сума соціальної пільги становила 1240,5 грн.

Так, 09.08.2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ, відповідно до якого було змінено максимальний розмір вартості викраденого майна, що вважається дрібним викраденням, згідно ст.51 КУпАП, що потягло за собою, з урахуванням положень ст.5 КК України, необхідність визначення кримінально-правової кваліфікації крадіжки, шахрайства, привласнення та розтрати за кримінальним кодексом України, що встановлює кримінальну відповідальність за вчинення таких дій, якщо розмір викраденого майна перевищує максимальний розмір вартості викраденого майна, що вважається дрібним викраденням, згідно КУпАП.

Зміни, внесені Законом №3886-ІХ, мають зворотню дію в часі.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст.51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п.5 підрозділ 1 розділу ХХ та пп.169.1.1 п.169.1 ст.169 розділу IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом №3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до вироку Деснянського районного суду м.Києва від 25 листопада 2022 року, ОСОБА_5 , 24.09.2022 року, приблизно о 17 годині 05 хвилин, вчинив замах на таємне викрадення чужого майна /крадіжка/, в умовах воєнного стану, при цьому виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч. 4 ст. 185 КК України, чим завдано потерпілому ТОВ «Ашан Гіпермаркет Україна» матеріальну шкоду у розмірі 710 грн 84 коп.

Неоподаткований мінімум доходів громадян у розмірі соціальної пільги на 2022 рік складав 1240,5 грн. Тобто, два неоподатковуваних мінімуму доходів громадян за цей період складав суму в розмірі: (1240,5х2) =2481 гривень. Таким чином, станом на день замаху на викрадення чужого майна ОСОБА_5 на суму 710 грн 84 коп, вказана сума складала менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Частиною 2 статті 74 КК України передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Наведеної вище правової позиції дотримується Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 07.10.2024 року в справі № 278/1566/21 (провадження № 51-2555кмо24).

Керуючись ст.58 Конституції України, ст.5, ч.2 ст.74 КК України, Законом України №3886-ІХ від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», ст.ст.369-372, 376, 392, 395, ст.ст.537,539 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання провідного інспектора Дніпровського районного сектору Київського міського відділу з питань пробації ОСОБА_4 - задовольнити.

Звільнити засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від призначеного вироком Деснянського районного суду м.Києва від 25.11.2022 року покарання за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України у вигляді 5 (п`яти) років позбавлення волі, із застосуванням ст.75 КК України зі звільненням від відбування покарання з іспитовим строком - 2 (два) роки, на підставі ч.2 ст.74 КК України у зв`язку з усуненням караності діяння.

Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження та направити для відома ОСОБА_5 .

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: