ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3120/24
У Х В А Л А

"04" листопада 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 10.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001708, про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, одруженого, непрацюючого, несудимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 301 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницького окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001708 від 10.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 301, ч. 1 ст. 190 КК України про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний вплив на інших підозрюваних, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відповідно до ухвали слідчого судді від 04.10.2024, дія якої завершується 06.11.2024, у зв`язку із чим просить продовжити строк дії запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування до 06.01.2025.

Вказує, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває та заявлені ризики у клопотанні про застосування запобіжного заходу не зменшилися. Разом з тим, закінчити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 не має можливості, оскільки в рамках кримінального провадження необхідно завершити проведення інших слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме: повідомити підозрюваним про зміну раніше повідомленої підозри, повідомити про підозру іншим учасникам злочинного об`єднання, встановити та допитати потерпілих осіб, оглянути вилучені мобільні та комп`ютерні пристрої, розсекретити протоколи негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання та доручення слідчого та прокурора на їх проведення, після чого вирішити питання щодо розсекречування ухвал Київського апеляційного суду на підставі яких проводилися негласні слідчі (розшукові) дії у кримінальному провадженні. Також необхідно отримати тимчасові доступи до банківських рахунків підозрюваних, а також осіб, які перевіряються на причетність до вчинення кримінальних правопорушень. Також на підставі зібраних доказів необхідно забезпечити проведення додаткових обшуків з метою встановлення відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень, які мають істотне значення для кримінального провадження. Надати доступ підозрюваним та його захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України, скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, для прийняття законного рішення по зазначеному кримінальному провадженні, наявні підстави необхідності вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

В обґрунтування ризиків вказує про те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді до 10 років позбавлення волі, тому, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість покарання, зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що позбавлятиме можливості притягти останнього до передбаченої законом відповідальності за скоєне.

У підтвердження висновку про можливість незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні вказує на те, що ОСОБА_5 знайомий з іншим підозрюваними, тому, перебуваючи на волі, з метою зміни чи відмови від дачі показів та уникнення від кримінальної відповідальності, може впливати на інших підозрюваних, свідків у даному кримінальному провадженні, з якими він також знайомий.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Поряд з цим варто враховувати те, що підозрюваний може використовувати свій вплив, маючи зв`язки та відповідний авторитет, на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні та намагатися узгодити їх покази, з тим щоб вони відповідали його інтересам.

Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином у результаті обізнаності ОСОБА_5 про осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, він може шляхом погроз, підкупу або іншим чином впливати на свідків, з метою примушування їх до зміни раніше наданих показань, та таким же чином впливати на свідків, які ще не давали показання, що в подальшому виключить їх можливість давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування.

У підтвердження висновку про можливість продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, вказує, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, отже не має стабільного заробітку, окрім як за рахунок вчинення кримінальних правопорушень, також не має міцних соціальних зв`язків.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на продовження застосування пропонованого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Захисник зазначив, що з моменту вручення підозри пройшло багато часу, прокурор не довів належним чином у своєму клопотанні, що ОСОБА_5 спілкувався із фігурантами чи свідками в цьому кримінальному провадженні, жодних перепон ОСОБА_5 в ході досудового розслідування не чинить, навпаки зацікавлений у швидкому розгляді справи, у зв`язку з чим заявив, що наведені прокурором ризики не обґрунтовані і просив у задоволенні клопотання відмовити.

Підозрюваний підтримав доводи свого захисника.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 181, ст.199 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

У вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимий.

Наявність підозри у вчинені ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному проваджені доказами, а саме:

- показами свідка ОСОБА_6 , яка виявила оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_7 , яка виявила оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_8 , який виявив оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом порнографії та в подальшому працевлаштувався у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу». При цьому свідок, пропрацювавши у вказаному «офісі» декілька тижнів, з`ясував, що ОСОБА_9 та ОСОБА_10 займають керівні посади;

- показами свідка ОСОБА_11 , який виявив оголошення щодо наявності вакансії у «офісі», що займається збутом матеріалів порнографічного характеру та в подальшому працевлаштувалася у ньому, пройшовши співбесіду зі співробітником «кадрового підрозділу»;

- показами свідка ОСОБА_12 , який був залучений до конфіденційного співробітництва працював у вищеописаному «офісі» декілька місяців. За час роботи свідок з`ясував структуру вказаної організації, форми та методи здійснення протиправної діяльності та осіб, що причетні до неї;

- протоколом за результатами проведення аудіо/-відеоконтролю особи від 30.01.2024, в ході яких встановлений факт вербування на посади рядових співробітників «офісу» та на посади моделей, для виготовлення матеріалів порнографічного характеру;

- протоколами за результатами проведення аудіо/-відеоконтролю особи, в ході якого встановлений зв`язок фігурантів між собою, наявність ієрархії у структурі організації, участь фігурантів у злочинній діяльності, що передбачає збут матеріалів порнографічного характеру та заволодіння та заволодіння грошовими коштами осіб, шляхом обману;

- показами свідка ОСОБА_13 , який звернувся з заявою до поліції, пояснив, що у всесвітній мережі Інтернет йому збули матеріали порнографічного характеру, долучивши їх до заяви (згідно висновку експерта 3 відеофайли та 8 фотозображень відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 02.04.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 8 відеофайлів відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 22.04.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 2 відеофайли та 8 фотозображень відносяться до порнографії);

- протоколом за результатами проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 15.05.2024, в ході якого зафіксовано факт збуту матеріалів порнографічного характеру (згідно висновку експерта 4 відеофайли відносяться до порнографії);

- показами свідка ОСОБА_14 , який був залучений до конфіденційного співробітництва та брав участь у проведенні двох оперативних закупок;

- протоколом обшуку за місцем розташування «офісу», де були виявлені засоби вчинення протиправної діяльності та особи, що її вчиняли;

- протоколами оглядів мобільних телефонів учасників групи, де зафіксовано спілкування, що стосується протиправної діяльності «офісу».

23.08.2024 ОСОБА_5 в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 301 КК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється в участі у виготовленні, зберіганні з метою збуту, збуті зображень та відеопродукції порнографічного характеру, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 301 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 27.08.2024 до ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.10.2024. Заборонено ОСОБА_5 залишати житло за адресою місця свого проживання, а саме: квартиру АДРЕСА_3 цілодобово.

Постановою прокурора від 02.10.2024 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 04.10.2024 відносно ОСОБА_5 продовжено строк запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби строком на 1 місяць, тобто до 06.11.2024 включно, заборонено в нічний час доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду в період часу з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступного дня.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2024 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, який завершується 06.01.2025.

Наявність обґрунтованої підозри надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно такого підозрюваного.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п.п.1,3, 5 ч. 1 цієї статті, що є підставою для продовження застосування до нього запобіжного заходу.

Метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зважаючи на санкцію статті, яка йому інкримінується, й розуміння наслідків покарання може вплинути на зміну процесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про реальність даного ризику також свідчить факт відсутності у підозрюваного місця роботи, міцних соціальних зв`язків.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження обраного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування (до 06.01.2025).

Варто зауважити, що метою продовження застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п.1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, уважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків у місці її постійного проживання; репутацію; майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, не сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення у частині аргументації неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Так на доведення неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання клопотання містить лише єдиний аргумент про те, що підозрюваний вчинив умисний злочин, який відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, що, на думку суду, жодним чином не може свідчити про належну обґрунтованість незастосування цього запобіжного заходу.

За таких умов, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання не містить чіткого обґрунтування неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку із чим вважає, що на даному етапі потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи (домашній арешт в нічний час доби), про який ідеться у клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення було доведено наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, та безумовної недоведеності факту того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризикам, вважає за необхідне відмовити у продовженні строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з 21.00 год. до 07.00 год. Однак застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із покладенням на нього обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними, та таким, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваного, тобто не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16.10.2008), оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 193-197, 376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 10.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001708, про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 301 КК України - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною окремою вимогою слідчого, прокурора, суду у встановлений у вимозі час;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала в частині покладених обов`язків діє до 06.01.2025 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляціна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 08.11.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1