Справа №635/7727/19
Провадження №1-кп/639/119/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2025 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001215 від 26.11.2023 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді у Жовтневому районному суді м. Харкова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001215 від 26.11.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з посиланням на наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого ОСОБА_5 переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В клопотанні прокурора зазначається, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігання вчинення інших кримінальних правопорушень.

Інший більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків та не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 заперечували проти задоволення клопотання прокурора. При цьому обвинувачений посилався на те, що він не переховувався від суду, проте через певні психологічні сприйняття обставин справи декілька разів не прибув в судові засідання, оскільки побоювався того, що його буде засуджено до покарання, що пов`язане з ізоляцією від суспільства.

Також ОСОБА_6 заявив, що неодноразово лікувався у психіатричному закладі охорони здоров`я, з чим пов`язує певні моменти у своїй поведінці, а тому просив призначити судово-психіатричну експертизу з метою встановлення його осудності.

Захисник ОСОБА_4 клопотання підзахисного підтримав та просив його задовольнити. Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи, що його заявлення спрямоване на затягування судового процесу.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у судовому засіданні, оцінивши доводи клопотань та дослідивши надані до суду матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, за санкцією якого передбачене найсуворіший вид покарання - позбавлення волі на строк від двох до чотирьох років.

Судом враховується, що на теперішній час є наявними ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 може продовжити переховуватись від суду, що підтверджується тим, що останній неодноразово не з`являвся за викликами у судові засідання, про місце свого фактичного проживання прокурора та суд не повідомляв, протягом тривалого часу місце його перебування не було встановленим, через що судом неодноразово постановлялися ухвали про привід обвинуваченого, більш того, сам обвинувачений повідомив суду, що не має постійного місця проживання;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, що підтверджується тим, що він багаторазово притягувався до кримінальної відповідальності, на даний час у провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебуває обвинувальний акт за його обвинуваченням у вчиненні ряду кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, офіційно не працевлаштований, не має постійного, стабільного джерела доходу, крім того, багаторазово притягувався до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративних стягнень у вигляді штрафу, які не виконані протягом тривалого часу.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, судом враховується:

1) тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 , оскільки санкцією ч. 1 ст. 369 КК України передбачено найсуворіше покарання у виді позбавлення волі строком від двох до чотирьох років, крім того, відповідно до вимог ст. 75 КК України при призначенні покарання за корупційний злочин звільнення особи від відбування покарання з випробуванням не допускається;

2) вік та стан здоров`я обвинуваченого, який тяжких захворювань та інвалідності не має (відомості, що спростовували б наведене, суду не надані);

3) відомості про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, міцних соціальних зв`язків та місця постійного проживання також не має;

4) відсутність у обвинуваченого ОСОБА_5 офіційного місця роботи та постійного стабільного джерела доходу.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим стосовно нього необхідно продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому залишенню без змін підлягає розмір застави, визначений ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 06.02.2025 - 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Щодо клопотання сторони захисту про призначення судової психіатричної експертизи суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 84 КПК України висновки експертів є одним із доказів в кримінальному провадженні.

Згідно ч.ч. 1, 2 п. 3 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

У відповідності до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно до вимог ст. 509 КПК України, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному, або в обмежено неосудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними (зокрема, наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання), суд для перевірки психічного стану обвинуваченого повинен залучити експертів для проведення психіатричної експертизи.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» , кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України.

Суд зазначає, що поведінка обвинуваченого під час розгляду судом кримінального провадження періодично мала характер хворобливої, незвичайної, недоречної та дивної (відповідає на запитання невпопад, не реагує на зауваження, мова не зв`язна, говорить мляво або навпаки, збуджений стан).

Враховуючи наведене, для вирішення питання про наявність у ОСОБА_5 психічного захворювання або розладу та його здатності усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними як на час вчинення кримінального правопорушення, так і в даний час, суд вважає за необхідне призначити в даній справі амбулаторну судово-психіатричну експертизу, проведення якої слід доручити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» - Харківська філія СПЕ ДУ «ІПСПЕМН МОЗ України».

Керуючись вимогами ст. ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 242, 243, 332, 369 372, 376, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 та захисника адвоката ОСОБА_4 про зміну відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу на такий, що не пов`язаний з триманням під вартою відмовити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 25 травня 2025 року включно.

Розмір застави, визначений в якості альтернативного запобіжного заходу ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 06.02.2025 - 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень залишити без змін.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_4 про призначення амбулаторної судової психіатричної експертизи задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, амбулаторну судово-психіатричну експертизу обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи доручити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» - Харківська філія СПЕ ДУ «ІПСПЕМН МОЗ України» адреса: м. Харків, вул. Академіка Павлова, буд. 46.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1. Чи страждав ОСОБА_5 у період часу, що відноситься до інкримінованого йому діяння (25.11.2023) на будь-який психічний розлад?

2. Чи міг ОСОБА_5 у період часу, що відноситься до інкримінованого йому діяння (25.11.2023), за своїм психічним станом усвідомлювати свої дії або керувати ними?

3. Чи страждає ОСОБА_5 у даний час на будь-який психічний розлад?

4. Чи здатний ОСОБА_5 у даний час за своїм психічним станом усвідомлювати свої дії або керувати ними?

5. Чи потребує ОСОБА_5 застосування до нього примусових заходів медичного характеру?

Попередити експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст.. ст. 384-385 КК України.

Для проведення експертизи направити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» матеріали справи № 635/7772/19.

Для вирішення вищевказаних питань направити експертам ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на даний час перебуває під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», що розташований за адресою: м. Харків, вул. Полтавський Шлях, 99.

Розгляд кримінального провадження відкласти до отримання висновку експерта, але не більше ніж на 60 днів.

Копію ухвали направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, залучення до матеріалів особової справи та вручення обвинуваченому ОСОБА_5 .

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в частині застосування запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 28.03.2025.

Суддя ОСОБА_1