Провадження № 1-кс/686/9555/24
13 листопада 2024 року м. Хмельницький
ВСТАНОВИВ:
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що до СУ ГУНП в Хмельницькій області надійшли матеріали правоохоронного органу про те, що в установленому Законом порядку, одержано інформацію, згідно якої особа « ОСОБА_5 » вимагає в громадянина « ОСОБА_6 » неправомірну вигоду в іноземній валюті, за вирішення питання за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.
В ході досудового розслідування, встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1
11.11.2024, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України
11.11.2024, в період часу з 19 год. 18 хв. по 20 год. 08 хв. було проведено обшук автомобіля «KIA SPORTAGE», коричневого кольору, д.н.з. НОМЕР_4 , що знаходився поблизу кафе «Три ведмеді» по вул. Лісогринівецькій в м. Хмельницькому, в ході якого, було виявлено та вилучено, зокрема :
- 60 купюр номіналом по 100 доларів США кожна, з яких 58 купюр мають однаковий серійний номер №КВ46279860І, а 2 купюри мають такі серійні номери: №МІ18749311А, № НОМЕР_1 , які поміщено в сейф пакет №CRI1216262 та опечатано;
- мобільний телефон «Айфон 13», ІМЕІ: НОМЕР_2 із сім-картою оператора мобільного зв?язку № НОМЕР_3 , який поміщено в сейф пакет №WAR1942766 та опечатано;
- копії медичних документів та медичні картки, які поміщено в сейф пакет №4458319 та опечатано.
12.11.2024 згідно ст.ст. 98, 100 КПК України, вказані речі та документи визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, так як вони відіграють важливе значення для подальшого розслідування кримінального провадження, зокрема грошові кошти були отриманні ОСОБА_4 як неправомірна вигода, документи та мобільний телефон містять інформацію щодо протиправної діяльності пов?язаної з отриманням неправомірної вигоди.
Слідчий в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України, одним із заходів кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
За змістом частини другої статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Зокрема, вилучені грошові кошти мають ознаки неправомірної вигоди, а вилучений телефон слід дослідити щодо вмісту у ньому інформації про комунікацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 12.11.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України.
Матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Слідчий суддя на цій стадії кримінального провадження враховує, що спосіб накладення арешту із застосуванням усіх визначених законом заборон є співмірним.
Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості його збереження та може призвести до перетворення, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню і досягненню мети кримінального провадження.
Накладення арешту на указане майно є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя