справа № 179/1308/23
провадження № 1-кп/179/18/24
У Х В А Л А

25 вересня 2024 року с-ще Магдалинівка

Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000062 від 03.03.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.382 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.382 КК України.

Відповідно до пред`явленого ОСОБА_4 обвинувачення, остання обвинувачується в умисному невиконанні постанови Дніпропетровського апеляційного суду у справі №179/1966/20 від 19.07.2022 року, згідно з якою ОСОБА_4 зобов`язано перенести вигрібну яму, розташовану на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , на відстань не менше ніж 20 метрів від підвалу і жилого будинку, що належить ОСОБА_6 , які розташовані по АДРЕСА_1 , яка набрала законної сили 19.07.2022 року.

Захисник ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про призначення комплексної судової будівельно-технічної та інженерно-екологічної експертизи, проведення експертизи просить доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на розгляд якої поставити питання:

- наявність технічної можливості перенесення вигрібної ями, розташованої на земельній ділянці по АДРЕСА_1 на відстань не менше 20 метрів від підвалу і жилого будинку, що належить ОСОБА_6 , розташованих по АДРЕСА_2 , з забезпеченням дотримання вимог нормативно правових актів у галузі будівництва, будівельно-технічних та санітарних норм, що регулюють розташування інженерної споруди «вигрібна яма»;

- наявність технічної можливості перенесення вигрібної ями, розташованої на земельній ділянці по АДРЕСА_1 на відстань не менше 20 метрів від підвалу і жилого будинку, що належить ОСОБА_6 , розташованих по АДРЕСА_2 , з забезпеченням відповідності місця розташування інженерної споруди вимогам екологічної безпеки та вимогам природоохоронного законодавства.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ОСОБА_4 хоча і визнала свою провину в тому, що не перенесла вигрібну яму, як про це зазначив Дніпровський апеляційний суд у вищенаведеній постанові, однак при цьому зазначила, що дії по перенесенню вигрібної ями не мала можливості вчинити без спричинення шкоди іншим сусідам по домоволодінню, без допущення порушення будівельних норм та цільового використання земельної ділянки, що перебуває у її власності. Матеріали кримінального провадження, які залучені стороною обвинувачення, не містять жодних доказів факту наявності у ОСОБА_4 реальної можливості виконати постанову Дніпровського апеляційного суду, а саме перенести вигрібну яму у спосіб, вказаний судом, не містять жодних фактичних даних щодо розмірів домоволодіння ОСОБА_4 в цілому, місця розташування та цільового призначення земельних ділянок, слідчі дії з цього приводу не проводилися.

Враховуючи вищевикладене, сторона захисту вважає, що для встановлення поза розумним сумнівом реальної можливості у обвинуваченої виконати судове рішення по перенесенню інженерної споруди, в межах кримінального провадження необхідне застосування спеціальних знань, а саме проведення відповідної експертизи.

У судовому засіданні обвинувачена підтримала заявлене захисником клопотання.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на відсутність підстав для призначення експертизи.

Потерпілий ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, подав клопотання від 08.05.2024, в якому просив розглядати кримінальне провадження без його участі та заперечує проти задоволення клопотання захисника про призначення комплексної судової будівельно-технічної та інженерно-екологічної експертизи.

Представник потерпілого ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв та клопотань не подав, причини неявки не повідомив.

Вислухав думку учасників кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до змісту частин 1 та 6 статті 22, частини 1 статті 23 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом; суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно вимог частин 1 та 2 статті 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до частини 1 статті 242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Частиною 2 статті 242 КПК України передбачено обов`язок забезпечення проведення експертизи щодо 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

За положеннями ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Крім цього, частина 1 статті 244 КПК України передбачає випадки коли сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Отже, для залучення експерта необхідна сукупність обставин передбачених ст.ст.242-244 КПК України, а саме: для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання та сторона обвинувачення не залучила експерта або на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок або сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

В даному випадку судом не встановлено об`єктивних обставин, які не дозволили стороні захисту скористатися своїм правом, визначеним ст.243 КПК України та самостійно залучити експерта на договірних умовах, або під час досудового розслідування звернутися до слідчого судді з відповідним клопотанням про призначення експертизи.

Крім того, клопотання захисника про призначення експертизи не містить конкретного переліку питань, які сторона захисту пропонує поставити на вирішення експертам.

Так, відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Пунктом 1.2.13 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 року № 53/5 (далі Інструкція), визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Згідно з п. 1.2.2 розділу І Інструкції, до основних видів експертиз належить інженерно-технічна, підвидами якої є будівельно-технічна та інженерно-екологічна експертизи.

Відповідно до п. 5.1 глави 5 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Науково-методичні рекомендації), основними завданнями будівельно-технічної експертизи, є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Орієнтовний перелік вирішуваних при проведенні будівельно-технічної експертизи визначений у п.п.5.1.1 глави 5 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій.

Відповідно до п.п. 11.2 глави 11 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій, до основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать: визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації; встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів; встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів; встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань визначений пп.11.3 глави 11 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій, який не є вичерпним. Перед інженерно-екологічною експертизою можуть бути поставлені й інші питання в межах предмета експертного дослідження.

Разом з тим, з клопотання захисника про призначення комплексної будівельно-технічної та інженерно-екологічної експертизи вбачається, що питання, які просить поставити захисник на розгляд експертам, є неконкретними, не відповідають основним завданням вказаних експертиз та орієнтовному переліку питань, які можуть бути поставлені перед експертами.

Враховуючи викладене суд дійшов до висновку, що клопотання захисника не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242, 332, 350, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення комплексної судової будівельно-технічної та інженерно-екологічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1