УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000552 від 08.09.2023 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Малодолинське Одеської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 22.02.2023 Іллічівським міським судом Одеської області за ч. 4 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком до 5 років, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком два роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, СВ відділу поліції № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000552 від 08.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснює група прокурорів Київської окружної прокуратури м. Одеси.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим за вчинення злочину проти власності, судимість за яку не знята та не погашена у встановленому законом порядку, тобто діючи повторно, знову вчинив новий злочин проти власності в умовах воєнного стану, 20.08.2023 о 20 годин 27 хвилин знаходячись в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: м. Одеса, вул. Академіка Корольова, 116, що належить ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА» (, ю ридична адреса: 38164, Полтавська область, СМТ Опішня, вул. Свято-Михайлівська, буд. 3Б), де у останнього раптово виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, повторно, що належить ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА».

Надалі, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел та корисливий мотив, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, взяв з полиці магазину «Аврора» бездротові навушники марки WIRELESSPRO 18, вартістю 498 гривень 33 копійки за одиницю товару без урахування ПДВ та поклав до одягнутої на ньому нагрудної сумки чорного кольору.

З метою недопущення можливості свого викриття, ОСОБА_4 прослідував до виходу з магазину «Аврора» повз касову зону не розрахувавшись за вказаний товар. В той момент, коли ОСОБА_4 оминув касову зону та покинув приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », та вже знаходячись на вулиці, він був помічений охоронцем магазину, на вимогу якого повернути викрадений товар останній не відреагував та реалізовуючи свій злочинний намір, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 штовхнув охоронця магазину «Аврора» та з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим спричинивши майнову шкоду ТОВ «ВИГІДНА ПОКУПКА» на суму 498 гривень 33 копійки.

За даним фактом 08.09.2023 слідчим відділенням відділу поліції № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області зареєстровано кримінальне правопорушення №0000522 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час вивчення та оцінки отриманих речових доказів та свідчень виявлено ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. У зв`язку з чим, 13.10.2023 року винесено постанову про перекваліфікацію з ч. 4 ст. 185 КК України на ч. 4 ст. 186 КК України.

За вищевикладених обставин, 13.10.2023 відносно ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України та у зв`язку із невстановленням місцезнаходження останнього стороною обвинувачення подано клопотання слідчому судді про дозвіл на затримання останнього з метою приводу та обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Востаннє, 17.10.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000552 від 08.09.2023.

29.10.2024 року на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_4 органом досудового розслідування було затримано та досудове розслідування кримінального провадження № 0000552 від 08.09.2023 відновлено на підставі ч. 1 ст. 282 КПК України.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, посилаючись на характер імовірно вчиненого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У судовому засіданні:

-прокурор вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Долучив додаткові документи в обґрунтування поданого клопотання.

-захисник підозрюваного просила врахувати соціальний зв`язки підзахисного, відшкодування завданих збитків останнім, просила застосувати відносно ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації або у вигляді особистого зобов`язання.

-підозрюваний з підозрою згоден, визнав вину у скоєному. Щодо запобіжного заходу підтримав думку захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного переконання.

Відповідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 13.10.2023 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, в спосіб передбачений кримінальним процесуальним кодексом України, а саме вручено матері ОСОБА_4 ОСОБА_7 .

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої буде здійснено затримання, та законність мети цього затримання й подальшого тримання під вартою.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

До того ж, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Так, слідчим суддею встановлено, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, зокрема показаннями свідків та іншими матеріалами досудового розслідування.

На підставі зазначеного, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення матеріали, які долучені до клопотання, на даній стадії досудового розслідування повністю доводять обґрунтованість підозри у можливому вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, яке імовірно загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому злочину, а також його суспільно-небезпечний характер, а також те, що відносно підозрюваного слідчим суддею надавався дозвіл на його затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання у зв`язку із ухиленням його від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваним ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи також те, що, підозрюваному при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані потерпілого та свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу підозрюваним на потерпілого та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, як вбачається з клопотання сторони обвинувачення ОСОБА_4 є раніше судимою особою, зокрема: 22.02.2023 Іллічівським міським судом Одеської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Слідчий суддя також враховує, що наразі ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти власності. Вищевикладені обставини, на думку слідчого судді, свідчать про явні негативні соціальні інтереси останнього, й відповідно про його емоційно-вольову деформацію та ймовірну відсутність правової свідомості, а тому, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках означеного кримінального провадження існує реальний ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення або продовження ним кримінального правопорушення, у якому останній обґрунтовано підозрюється.

Водночас, слідчий суддя критично оцінює твердження сторони обвинувачення щодо існування ризиків, передбачених п. п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ані слідчим у письмовому клопотанні, ані прокурором у судовому засіданні не наведено належного обґрунтування власним доводам.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000552 від 08.09.2023 відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 04.12.2024, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 04.12.2024, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до слідчого, прокурора та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1