"30" серпня 2024 р. Справа № 363/4270/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Вишгородського РУП ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ

23.08.2024 до Вишгородського районного суду Київської області, засобами поштового зв`язку, надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій він просить:

поновити строки на подання скарги на бездіяльність посадових осіб Вишгородського РУП ГУНП у Київській області;

зобов`язати уповноважених осіб Вишгородського РУП ГУНП у Київській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви про вчинення кримінального правопорушення від 10.07.24;

В обґрунтування скарги зазначено, що 10.07.2024 ОСОБА_3 звернувся до Вишгородського РУП ГУНП у Київській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення. У заяві були викладені факти щодо наявних ознак кримінального правопорушення, вчиненого, на думку ОСОБА_3 . ОСОБА_4 . Вказану заяву поліцією отримано 16.07.2024, однак відомості, які були викладені в ній, протягом

24 годин до ЄРДР внесені не були.

Згідно із частиною другою статті 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23.08.2024 поновлено строк для подання скарги та призначено судовий розгляд скарги ОСОБА_3 на 27.08.2024 о 12:30. Про що повідомлено ОСОБА_3 , прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області, начальника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

Судове засідання, призначене на 27.08.2024 о 12:30, не відбулося, у зв`язку з довготривалою повітряною тривогою та загрозою обстрілу. Наступною датою судового засідання визначено 28.08.2024 о 10:40, про що було повідомлено ОСОБА_3 , прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області, начальника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

У судове засідання, призначене на 28.08.2024, учасники провадження не з`явилися, зокрема скаржник ОСОБА_3 , участь якого є обов`язковою, та, будучи належним чином повідомлений про судові засідання, із клопотаннями про можливість розгляду скарги у його відсутності до суду не звертався, поважності причин неявки, не повідомив. Водночас, 28.08.2024 до суду ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на підставі довіреності, подано заяву про розгляд справи без його участі та скаржника, зазначивши, що скаргу підтримує та просить задовольнити. При цьому, враховуючи, що повноваження представника фізичної особи, яка є потерпілою у кримінальному провадженні, згідно статті 58 КПК України, можуть бути підтвердженні документами передбаченими статтею 50 КПК України, якими є свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордер, договір із захисником або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, слідчим суддею встановлено, що заяву подано особою, яка діє на підставі нотаріально посвідченої довіреності в інтересах фізичної особи, і надане документальне підтвердження, не відповідає вимогам статтям 50, 58 КПК України. З урахуванням зазначеного, слідчій суддя не бере до уваги заяву представника особи, яка подала скаргу до слідчого судді в порядку статті 303 КПК України.

З метою забезпечення права та обов`язку ОСОБА_3 бути присутнім під час розгляду його скарги, слідчим суддею визначено наступну дату судового засідання 30.08.2024 о 10:15, про що було повідомлено ОСОБА_3 , прокурора Вишгородської окружної прокуратури Київської області, начальника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

29.08.2024 на електронну адресу суду (зареєстровано судом 30.08.2024) відправником ОСОБА_3 надіслано заяву про розгляд скарги без скаржника.

У судове засідання, призначене на 30.08.2024, учасники провадження не з`явилися, зокрема скаржник ОСОБА_3 , участь якого є обов`язковою. При цьому, слідчий суддя враховує, що чинне процесуальне законодавство не забороняє учасникові справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням таких документів власним електронним цифровим підписом учасника справи. Оскільки заява, яка надійшла на електронну адресу суду, не містить електронного цифрового підпису ОСОБА_3 , суд не бере її до уваги.

Згідно із статтею 27, частиною четвертою статті 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Враховуючи, що особа, яка подала скаргу і її участь є обов`язковою під час розгляду скарги, до суду не з`явилася, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Частиною другою статті 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України суди, як і інші органи державної влади, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування врегульовано статтею 306 КПК. Зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК.

Згідно пункту 19 частини першої статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як встановлено частинами першою та другою статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частин першої та третьої статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Судом вжито всіх заходів для забезпечення права та можливості скаржнику безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права, в тому числі вжито всіх можливих заходів для повідомлення скаржника про час і місце проведення судового засідання, однак такий в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Така процесуальна поведінка скаржника призводить до порушення розумних строків розгляду скарги.

Оскільки, ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, призначений на 27.08.2024, 28.08.2024 та на 30.08.2024, проте, у судові засідання не з`явився, слідчий суддя вважає, що останній вимоги скарги не підтримує. Отже, правові підстави для розгляду скарги по суті відсутні.

Відповідно до частини другої статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За встановлених слідчим суддею обставин, у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Вишгородського РУП ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слід відмовити.

Керуючись статтями 303307, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Вишгородського РУП ГУНП у Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1