УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про проведення допиту свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду, в рамках кримінального провадження № 0000325 внесеного до ЄРДР 12.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, за фіксації судового розгляду за допомогою технічних засобів, -

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулася слідчий слідчого відділення відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , з вищевказаним клопотанням, погодженим прокурором про проведення допиту неповнолітньої потерпілої під час досудового розслідування.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000325 від 12.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

В ході розгляду з матеріалів клопотання встановлено, що 11.04.2024 близько 23:50 год. невстановлений водій керуючи автомобілем марки «Mercedes-Benz» моделі «ML-320» реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Мирній, що в с. Зарванці, Вінницького району, Вінницької області, не вибравши безпечної швидкості руху допустив виїзд автомобіля на праве узбіччя, де в подальшому допустив зіткнення з парканом домогосподарства вул. Стельмаха 1 де автомобіль перекинувся.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди потерпілий ОСОБА_6 , згідно до висновку судово-медичної експертизи, отримав тілесні ушкодження у вигляді сполучної травма тіла: закрита-черепно мозкова травма струс головного мозку, скальпована рана лобної ділянки, закритий перелом остистого відростка С6 хребця, закрита травма грудної клітини перелом 2-7 ребер справа, забій правої легені, перелом лівої ключиці в середній третині зі зміщенням, множинні забої, садна обох нижніх кінцівок, забій, міжтканьова гематома лівого стегна.

Вказані ушкодження у ОСОБА_6 у вигляді сполучної травна тіла належать до тілесних ушкоджень середньої тяжкості, оскільки спричинили тривалий (понад 21 день) розлад здоров`я.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що очевидцем даної події був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , який під час допиту в якості свідка детально та послідовно повідомив про всі відомі йому обставини подій, які відбулися 11.04.2024 та осіб які перебували у салоні автомобіля марки «Mercedes-Benz» моделі «ML-320» реєстраційний номер НОМЕР_1 , на момент розвитку події ДТП.

Втім слідством встановлено, що ОСОБА_5 , є жителем АДРЕСА_1 , у якому проживають учасники події дорожньо-транспортної пригоди: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , яким також відоме фактичне місце проживання свідка ОСОБА_5 .

Окрім того, під час допиту в якості потерпілого, ОСОБА_6 змінив свої попередньо надані покази, що свідчить про те що на нього здійснюється незаконний вплив та такий незаконний вплив може здійснюватися на свідка ОСОБА_5 .

Ураховуючи вищезазначене, існує реальна ймовірність того, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , можуть чинити подальший незаконний вплив на свідка ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що може призвести до подальшої зміни показів свідка ОСОБА_5 в суді, унеможливити його допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань свідка ОСОБА_5 , у зв`язку із чим є обґрунтована необхідність у допиті останнього у судовому засіданні в місці розташування суду з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Відповідно до ч. 2 ст. 23 КПК України не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Суд може прийняти як доказ показання осіб, які не дають їх безпосередньо в судовому засіданні, лише у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 225 КПК України передбачено, що у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження має право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит свідка в судовому засіданні.

Додержання принципу безпосередності дослідження доказів під час досудового розслідування і судового розгляду, у тому числі й показань свідків, особисте сприйняття цих показань судом, який розглядає справу по суті, є запорукою всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин кримінального провадження. Можливість отримання показань свідка у порядку, визначеному ст. 225 КПК України, є винятком із зазначеного правила, який допускається лише у тому випадку, коли через певні обставини свідок або фізично не зможе бути присутнім чи давати показання під час розгляду обставин кримінального провадження судом по суті, або існують такі обставини, що можуть вплинути на повноту чи достовірність показань свідка, за умови, що такі обставини неможливо усунути передбаченими законом заходами.

Під час досудового розслідування виникла необхідність у допиті свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , у судовому засіданні в місці розташування Вінницького міського суду з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

На даний час у кримінальному провадженні №0000325 від 12.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, жодній особі не повідомлено про підозру.

Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що в межах даного кримінального провадження жодній особі не повідомлено про підозру, наявні достатні підстави для проведення допиту потерпілого у судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Чинним кримінальним процесуальним законом передбачено можливість допиту під час досудового розслідування у судовому засіданні, зокрема потерпілого (ч. 1 ст. 225 КПК України).

Таку можливість закон пов`язує з винятковими випадками, пов`язаними із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань. У такому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Мотивуючи вимоги клопотання, слідчий посилається на ч. 1 ст. 225 КПК України та зазначає передбачену цією нормою підставу для проведення допиту, а саме наявність обставин, що можуть унеможливити допит ОСОБА_5 в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

До таких обставин слідчий відносить ймовірність того, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , можуть чинити подальший незаконний вплив на свідка ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що може призвести до подальшої зміни показів свідка ОСОБА_5 в суді, унеможливити його допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань свідка ОСОБА_5 ..

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 225 КПК України допит під час досудового розслідування здійснюється у судовому засіданні в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Відповідно до статті 225 Кримінального процесуального кодексу України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження має право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Разом з тим, матеріали клопотання не містять доказів на підтвердження обставин, які можуть унеможливити подальший допит свідка в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

Посилання слідчого на те, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , можуть чинити подальший незаконний вплив на свідка ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що може призвести до подальшої зміни показів свідка ОСОБА_5 в суді , що є припущенням слідчого, не є винятковими випадками.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням необґрунтованості клопотання та недоведеності його фактичними обставинами справи, слідчий суддя оцінює дані обставини як підставу для відмови у задоволенні такого клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 40, 55, 56, 225, 232КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про проведення допиту свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду, в рамках кримінального провадження № 0000325 внесеного до ЄРДР 12.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя