Номер провадження: 11-сс/813/1115/24
Справа № 947/2102/21 1-кс/947/1133/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участі прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги захисника ОСОБА_8 та підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського райсуду м. Одеси від 05.07.2024 у к/п №0000003 від 16.01.2021 відносно:

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Червонопартизанськ, Свердловського р-ну, Луганської обл., громадянина України, з середньою освітою, одруженого, який має неповнолітню дитину, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

- підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою до 23.08.2024, без визначення застави

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді від 05.07.2024 було частково задоволено клопотання СВ ОРУП № 1 ГУНП в Одеській обл. ОСОБА_9 та був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави із утриманням в ДУ "Одеський слідчий ізолятор» до 23.08.2024 відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтовуючи ухвалу, суд 1-ої інстанції вказував на те, що підозра ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину є обґрунтованою та у вказаному провадженні існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що виправдовує застосування найбільш суворого запобіжного заходу.

Вимоги наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи яка її подала.

Не погодившись із оскаржуваною ухвалою, захисник ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що вона є необґрунтованою з таких підстав:

- підозрюваний ОСОБА_7 має на утриманні сина, якого фінансово забезпечує, є учасником бойових дій;

- слідчий суддя не врахував усталену практику ЄСПЛ, відповідно до якої ризик того, що обвинувачений може переховуватися від органу досудового розслідування або суду не може бути зроблений лише з огляду на ступінь тяжкості можливого покарання.

За таких обставин, захисник ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу слідчого судді від 05.07.2024 та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати відносно ОСОБА_10 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, або визначити заставу у якості альтернативного запобіжного заходу.

Окрім того, на вказану ухвалу подав апеляційну скаргу підозрюваний ОСОБА_7 , в якій вказує на те, що вона є необґрунтованою з таких підстав:

- повідомлена йому підозра є необґрунтованою, його дії мають ознаки необхідної оборони або вбивства по необережності.

- заявлені стороною обвинувачення ризики не доведені. З моменту вчинення злочину минуло більше 3 років, всі докази вже мають бути зібрані, пояснення свідків відібрані.

- на початку повномасштабного вторгнення він знаходився у м. Маріуполі та при його окупації мав можливість поїхати до місця реєстрації, яке знаходиться окупації. Натомість вступив до добровольчого формування «Хортицький полк» та виконував бойові розпорядження та у подальшому вступив у ряди ЗСУ та виконував бойові задачі у Донецькій області;

- слідчим суддею належним чином не вмотивовано, чому менш суворі запобіжні заходи не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, в той час як він має достатньо знайомих, які заслуговують на довіру та які готові за нього поручитися.

За таких обставин, підозрюваний ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді від 05.07.2024 та застосувати відносно нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, застави або особистої поруки.

У судовому засіданні апеляційного суду підозрюваний та його захисник підтримали апеляційні скарги та просили їх задовольнити, водночас прокурор заперечував проти їх задоволення.

Окрім того, у судовому засіданні гр. ОСОБА_11 заявив клопотання про передачу ОСОБА_7 йому на поруки. Сторона захисту підтримала вказане клопотання, натомість прокурор заперечував проти його задоволення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд дійшов висновків про таке.

Мотиви апеляційного суду.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ої інстанції в межах апеляційної скарги.

Разом з тим, ч. 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» колегія суддів застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), як джерело права.

Так, відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява №42310/04, суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Надаючи оцінку доводам ОСОБА_7 щодо необґрунтованості підозри, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Як вбачається з матеріалів, наданих апеляційному суду, в ході досудового розслідування встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в період часу з 22:30 год. по 23 год. 30 хв. ОСОБА_12 , знаходився за місцем мешкання ОСОБА_13 - спільної подруги з ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_2 , де разом з останнім та подругами ОСОБА_13 , ОСОБА_14 вживали спиртні напої. В процесі спільного розпиття спиртних напоїв, між ОСОБА_7 та ОСОБА_12 на ґрунті обвинувачення останнім ОСОБА_7 в безпідставних образах його співмешканки ОСОБА_15 , виник словесний конфлікт.

ІНФОРМАЦІЯ_2 о 23 год. 35 хв. ОСОБА_7 разом із ОСОБА_14 залишили приміщення квартири ОСОБА_13 та направилися за місцем свого мешкання.

Однак, ОСОБА_12 бажаючи продовження дискусії з ОСОБА_7 вирішив наздогнати останнього. В період часу з 23:30 год. по 23:50 год. ІНФОРМАЦІЯ_2, перебуваючи поблизу буд. АДРЕСА_3 ОСОБА_12 наздогнав ОСОБА_7 та запропонував поспілкуватися на одинці. Після того, як співмешканка ОСОБА_7 - ОСОБА_14 відійшла на значну відстань від співрозмовників, а останні лишилися фактично один на один, у ОСОБА_7 раптово виник умисел на умисне позбавлення життя ОСОБА_12 .

Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_7 з використанням гострого предмету, спричинив ОСОБА_12 не менше двох колото-різаних тілесних ушкоджень в область шиї та тулубу. Після цього ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, бажаючи настання смерті ОСОБА_12 залишив потерпілого та покинув місце кримінального правопорушення. В результаті умисних протиправних дій ОСОБА_7 , настала смерть ОСОБА_12 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується протоколом огляду місця події від 16.01.2021, проведеного за адресою: АДРЕСА_4 ; протоколом огляду місця події від 16.01.2021, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 (за місцем мешкання свідка ОСОБА_13 ); протоколом огляду місця події від 16.01.2021, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , яка підтвердила факт місцезнаходження потерпілого перед смертю та конфлікт з ОСОБА_7 ; протоколом слідчого експерименту із свідком ОСОБА_14 , яка підтвердила факт місцезнаходження потерпілого перед смертю та конфлікт з ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , яка підтвердила факт місцезнаходження потерпілого перед смертю та конфлікт з ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , який підтвердив факт залишення місця події ОСОБА_7 ; висновком експерта КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» №127-236/21, за яким смерть ОСОБА_12 перебуває в прямому причинному зв`язку з виявленим у нього колото-різаним пораненням шиї з ушкодженням правої загальної сонної артерії та внутрішньої яремної вени.

На підставі аналізу матеріалів провадження, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді відносно того, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_7 із вчиненням злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадження з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження.

Надаючи оцінку доводам підозрюваного відносно необґрунтованості його підозри апеляційний суд зауважує, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Окрім того, стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

В той же час, сторона захисту не позбавлена можливості окремо оскаржити повідомлення про підозру.

Що стосується наявності ризиків у вказаному кримінальному провадженні, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді, викладених в мотивувальній частині ухвали, в даному кримінальному провадженні існують доведені прокурором та слідчим ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків та перешкоджати провадженню іншим чином.

Існування вказаних ризиків обумовлене тяжкістю покарання, яке може бути призначене підозрюваному ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим, тією обставиною, що він на стадії досудового розслідування ухилявся від слідства та оголошувався у розшук. Колегія суддів також враховує ту обставину, що підозрюваному ОСОБА_7 відомі анкетні дані свідків.

Більш того, колегія суддів враховує, що підозрюваний ОСОБА_7 раніше неодноразово судимий за вчинення тяжких, умисних злочинів, використовував документи на інше ім`я.

При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, слідчий суддя має право зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Колегія суддів враховує посилання захисника відносно міцності соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_7 . однак зауважує, що зазначені обставини не спростовають поза розумним сумнівом існування зазначених вище ризиків, окрім того, не стали для підозрюваного стримуючим фактором від імовірного вчинення злочину.

Апеляційний суд критично оцінює аргументи підозрюваного відносно того, що слідчим суддею належним чином не вмотивовано, чому менш суворі запобіжні заходи не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки відповідні мотиви зазначені на а.п. 62.

Колегія суддів зауважує, що доводи підозрюваного відносно того, що він вступив до добровольчого формування «Хортицький полк» та виконував бойові розпорядження та у подальшому мав намір вступити у ряди ЗСУ не підтверджені будь-якими доказами, разом з тим, зазначені обставини не спростовують поза розумним сумнівом існування зазначених вище ризиків.

Окрім того, апеляційний суд також враховує суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції».

Що стосується клопотання гр. ОСОБА_11 про передачу ОСОБА_7 йому на поруки, апеляційний суд зауважує, що запобіжні заходи - це сукупність превентивних заходів у кримінальному провадженні, спрямованих на забезпечення належної поведінки підозрюваного, через певне обмеження їхніх особистих прав, зокрема права на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до ст. 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Апеляційний суд враховує, що запобіжний захід у виді особистої поруки є за своєю природою є одним із найменш суворих запобіжних заходів, тоді як при вирішенні питання про те, який запобіжний захід є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки особи слідчий суддя повинен врахувати обґрунтованість підозри, наявність ризиків та зробити висновок про те, чи здатний менш суворий запобіжний захід, аніж той, про застосування якого просить слідчий/прокурор забезпечити належну поведінку підозрюваного та імперативні завдання кримінального провадження.

В той же час, апеляційний суд враховує, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть особи, був оголошений у розшук, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України та приходить до висновку про те, що запобіжний захід у виді особистої поруки на даному етапі провадження не здатний запобігти наявним ризикам.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що підстав для задоволення апеляційних скарг сторони захисту захисника немає, оскільки слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що стосовно підозрюваного ОСОБА_7 на даному етапі досудового розслідування необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який на відміну від інших більш м`яких запобіжних заходів, зможе запобігти названим вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 24, 177, 183, 370, 404, 405, 407, 422, 532, 615 КПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання гр. ОСОБА_11 про передачу йому на поруки підозрюваного ОСОБА_7 ..

Апеляційні скарги захисника ОСОБА_8 та підозрюваного ОСОБА_10 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 05.07.2024 про застосування відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення застави - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4