справа № 619/6839/24
провадження № 1-кп/619/408/24
УХВАЛА

іменем України

10 вересня 2024 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
обвинуваченогоОСОБА_4
розглянув у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000635 від 06.06.2024 за обвинуваченням:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ;
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

установив:

ОСОБА_4 , розуміючи, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022 (№2102-ІХ), відповідно до пункту № 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядком судимість, на шлях виправлення не став та належних висновків для себе не зробив, вчинив новий умисний злочин проти власності за таких обставин.

05.06.2024 о приблизно о 13:00 годині, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено ОСОБА_4 , проходив біля будинку АДРЕСА_2 та помітив, що будинок має пошкодження внаслідок обстрілу з настановленої зброї та може бути покинутим.

Саме в той час в ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, що знаходиться у будинку. Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на незаконне збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, переслідуючи корисливий мотив, діючи повторно, усвідомлюючи характер суспільно-небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, заздалегідь упевнившись, що за ним ніхто не спостерігає та його протиправні дії не будуть помічені, шляхом відкриття воріт проник на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , та увійшов до незачиненого замикаючими пристроями приміщення кухні домоволодіння, де почав підшукувати коштовні речі та предмети, що в подальшому можуть становити цінність та відповідно перебували в домоволодінні. Таким чином, ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні кухні вищевказаного будинку побачив чавуну двокомфорну плиту розмірами 750x300, а також металеву духовку, металевий трос, три фрагменти металевих труб, одну металеву стяжку й три металевих листа, що при проведенні досудового розслідування було оцінено за ціною брухту чорного металу, та таємно викрав вказане вище майно на свою користь та зник з місця злочину, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши потерпілій ОСОБА_5 матеріальної шкоди на загальну суму 1 622,95 грн, що підтверджено висновком судово- товарознавчої експертизи від 19.06.2024.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого та закриття кримінального провадження. Також вказав, що ОСОБА_4 під час досудового розслідування заперечував проти закриття провадження з цієї підстави.

Заслухавши клопотання та думку учасників судового провадження, суд дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст. 3 КК України).

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною другою статті 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) встановлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 (два) неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.08.2024 у справі № 567/507/23 (провадження № 51-7110 км 23) щодо набуття чинності змін до законодавства України в частині визначення розміру вартості викраденого майна, за яке передбачено адміністративну відповідальність, що, як наслідок, впливає на розмір матеріальної шкоди, у разі заподіяння якої настає кримінальна відповідальність.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Як вбачається з формулювання обвинувачення, інкриміноване обвинуваченому кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, вчинене 05.06.2024 та вартість майна на момент вчинення правопорушення становить 1 622,95 грн.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 3 028,00 грн.

Отже, сума соціальної пільги, встановлена законом на 01 січня 2024 року, становить 1 514,00 грн (3 028,00 грн : 50% = 1 514,00 грн).

З огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за статтею 185 КК України, становила 3 028,00 грн (1514 х 2=3028), а вартість таємно викраденого обвинуваченим майна, була меншою за вказаний розмір, а саме 1 622,95 грн.

Згідно з п. 12 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом з підстави, передбаченої пунктом 41 частини першої цієї статті, якщо підозрюваний, обвинувачений заперечує проти закриття за цією підставою.

Пунктом 41 частини першої статті 284 КПК України визначено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених ч. 2 ст. 284 цього Кодексу.

Частиною четвертою статті 174 КПК України визначено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 11 червня 2024 року накладено арешт на: металеву духовку з металевим засувом, металеві дверцята та металеву кришку; полімерний мішок, у якому знаходиться: металевий трос, 2 фрагменти металевих труб по 5 см, один фрагмент труби 10 см, одна металева стяжка, 3 металевих листа.

Так як провадження по справі закривається, то арешт підлягає скасуванню та майно поверненню потерпілій.

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 284 ч. 2 п. 12, 314 ч. 3 п. 2, 392 КПК України, суд

постановив:

Закрити кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000635 від 06.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 12 ч. 2 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Арешт майна, застосований відповідно до ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 11 червня 2024 року (справа № 619/4067/24 провадження № 1-кс/619/659/24), - скасувати.

Металеву духовку з металевим засувом, металеві дверцята та металеву кришку; полімерний мішок, у якому знаходиться: металевий трос, 2 фрагменти металевих труб по 5 см, один фрагмент труби 10 см, одна металева стяжка, 3 металевих листа повернути потерпілій ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1