ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9410/24
провадження № 1-кс/753/3032/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про допит свідка в кримінальному провадженні №0000044 від 18.05.2023 за ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

25.10.2024 прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді з клопотанням про проведення допиту свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час досудового розслідування в судовому засіданні відповідно до вимог ст. 225 КПК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044 від 18.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що працівники Національної музичної академії України імені П.І. Чайковського , за попередньою змовою, користуючись своїм службовим становищем, створили протиправний механізм отримання неправомірної вигоди від студентів іноземців.

Допитаний як свідок ОСОБА_3 надав органу досудового розслідування необхідну інформацію, щодо обставин вчинення кримінального правопорушення працівниками Національної музичної академії України імені П.І. Чайковського .

В подальшому, 17.10.2024 року, ОСОБА_3 звернувся до органу досудового розслідування із власноручною заявою про те, що відмовляється від раніше взятих на себе зобов`язань щодо конфіденційного співробітництва.

Під час досудового розслідування виникла нагальна необхідність у допиті в судовому засіданні свідка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки останній є безпосереднім свідком вчинення кримінального правопорушення та його покази мають істотне значення для доведення вини винних у скоєнні даного кримінального правопорушення. Окрім цього є достатні підстави вважати, що опісля притягнення винних до кримінальної відповідальності, на думку слідства, можуть незаконно впливати на свідка, що вплине на повноту чи достовірність показань.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_3 перебуває у шлюбі із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і має на утриманні трьох неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (дочка ОСОБА_5 від минулого шлюбу, перебуває на утриманні у ОСОБА_3 ).

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_3 має підстави для отримання відстрочки від призову (згідно ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію») та може організувати виїзд за кордон з метою уникнення дачі свідчень у майбутньому.

Крім того, після повідомлення особам про підозру у вчиненні кримінального правопорушення у вказаному кримінальному провадженні існує ризик здійснення впливу, психологічного тиску на свідка, з метою спотворення показів останнього або взагалі відмови у дачі показів, що в майбутньому негативно вплине на об`єктивність та повноту здійснення судового розгляду.

Вирішуючи питання слушності доводів сторони обвинувачення про проведення допиту свідка в порядку ст. 225 КПК України на підставах та умовах, про які зазначає сторона обвинувачення, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами.

Так, відповідно до положень ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді з клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Тобто, право сторони кримінального провадження звернутись до слідчого судді з клопотанням про проведення допиту під час досудового розслідування в судовому засіданні в порядку ст. 225 КПК України виникає за наявності вищевказаних випадків, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, а також через наявність інших обставин, що можуть унеможливити допит особи в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань.

З наведеної норми вбачається, що сторона кримінального провадження, яка ініціює допит свідка під час досудового розслідування у судовому засіданні, має довести існування обставин, що у подальшому можуть унеможливити допит свідка під час судового розгляду відповідного провадження.

За приписами статей 84, 85 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Разом з цим, усупереч зазначеній нормі закону, на переконання слідчого судді, доказів, які надала сторона обвинувачення на підтвердження зазначених обставин, недостатньо для встановлення підстав для проведення допиту свідка у судовому засіданні під час досудового розслідування.

Так, обґрунтовуючи винятковість обставин, що обумовлюють необхідність допиту свідка ОСОБА_3 у судовому засіданні, прокурор зазначив можливість його виїзду за кордон, з метою уникнення дачі свідчень у майбутньому, оскільки він має на утриманні трьох неповнолітніх дітей.

Оцінюючи вірогідність настання наведених слідчим у клопотанні обставин, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Прокурор у клопотанні посилається на те, що ОСОБА_3 має на утриманні трьох неповнолітніх дітей: двох дітей від шлюбу з ОСОБА_5 : ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та дочку ОСОБА_5 від минулого шлюбу - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проте не надає документів, що підтверджують факт народження дітей та доказів перебування дитини, ОСОБА_8 на утриманні у ОСОБА_3 , а відтак і підстав для відстрочки від призову.

Надані слідчому судді матеріали не містять підтвердження імовірності виїзду свідка за кордон на невстановлений термін.

В той же час, жодних доказів та реальних обставин на підтвердження того, що існують інші обставини, що можуть унеможливити його допит в суді, вплинути на його показання наведено не було.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про штучність такої підстави, наведеної прокурором в клопотанні при обґрунтуванні необхідності здійснення допиту свідка в судовому засіданні.

Крім того, в сукупності з гарантованими частиною 2 статті 22 КПК сторонам кримінального провадження рівними правами на збирання та подання доказів, а також з положеннями ст. 23, ч. 4 ст. 95 КПК України про обов`язковість безпосереднього сприйняття судом під час судового засідання показань, ймовірність виїзду ОСОБА_3 не може бути розцінена як винятковий випадок.

Твердження прокурора не свідчать про винятковість випадку, що може унеможливити допит свідка в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань. У клопотанні прокурора не зазначено ні терміну перебування за кордоном, ні обставин, що унеможливлюють її повернення на територію України, а також обставини, які дозволять перебувати за межами території України протягом значного часу (наявність роботи, громадянства іншої держави, тощо).

Позицію прокурора про можливість впливу на свідка особами, яким у кримінальному провадженні може бути повідомлено про підозру слідчий суддя не вважає слушною, оскільки матеріали клопотання не містять даних, які б вказували про дії будь-яких осіб щодо здійснення впливу на свідка ОСОБА_3 , як і не встановлено таких даних, що останній сам повідомляв про такі обставини орган досудового розслідування/прокурора.

Таким чином, дослідивши клопотання прокурора та його додатки, оцінивши обґрунтованість підстав для допиту свідка в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора ґрунтується на припущеннях, оскільки обставини, які підтверджували б наявність для цього підстав є загальними і не дають змоги слідчому судді встановити чи дійсно існує загроза втрати доказу та яким чином підстави допиту свідка, зазначені прокурором, унеможливлюють його допит під час судового провадження кримінального провадження, оскільки прокурором у клопотанні не наведено обставин, які обґрунтовували б наявність виняткових випадків, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка під час досудового розслідування, зокрема, існування небезпеки для його життя і здоров`я, існування тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити допит свідка в суді, жодних належних доказів на підтвердження існування вказаних обставин слідчому судді не надано.

При цьому, слід зазначити, що безпосередність дослідження показань у судовому засіданні під час судового провадження під час розгляду кримінального провадження по суті (п. 16 ч. 1 ст. 7, ст. 23, ст. 353, ст. 354 КПК України) є однією із загальних засад кримінального провадження, направлених на реалізацію і дотримання «права на справедливий суд», закріпленого статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», і виключення з такого правила можливе лише у виняткових випадках, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я, тяжкої хвороби чи інших об`єктивних обставин, неможливо буде провести такий допит в судовому засіданні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що на день розгляду клопотання прокурор усупереч вимогам ч. 1 ст. 225 КПК України не обґрунтував належним чином, що існують виняткові обставини, які свідчать про наявність підстав для допиту свідка в судовому засіданні на стадії досудового розслідування, а тому в даному конкретному випадку не вбачає обґрунтованих підстав та/або виняткових обставин у розумінні положень ч. 1 ст. 225 КПК України для проведення допиту останнього під час досудового розслідування кримінального провадження в такому порядку.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором у клопотанні не наведено наявності виняткових випадків, передбачених ст. 225 КПК України, у зв`язку з чим відсутні на даний час підстави для задоволення клопотання.

Керуючись статтями 225, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про допит свідка в кримінальному провадженні №0000044 від 18.05.2023 за ч. 3 ст. 368 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1