справа № 619/2374/23
провадження № 1-кп/619/473/24
УХВАЛА

Іменем України

13 листопада 2024 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши кримінальне провадження №0000837 від 05 квітня 2023 року у відношенні ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Слатине Дергачівського району Харківської області, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 пп. 1,5 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з Протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2024 року (справа № 619/2374/23, номер провадження № 1-кп/619/473/24) призначення не відбулося. Не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Також, відповідно до Протоколу про автоматизований розподіл судової справи між суддями від 30.10.2024 року, тобто в той же день - 30 жовтня 2024 року повторно було проведено розподіл судової справи між суддями і визначено склад колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 , судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

В ході вивчення матеріалів кримінального провадження, встановлені обставини (порушення порядку визначення складу суду), які виключають участь судді ОСОБА_1 в даному провадженні, з огляду на наступне.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст. 18 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення. У випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Окрім того, згідно із висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 554/2506/22 від 15 квітня 2024 року, суд вказав на те, що чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Відповідно рішення № 9 зборів суддів Дергачівського районного суду Харківської області від 29.08.2024 року, суддю Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 обрано слідчим суддею з 05.09.2024 по 04.09.2025 включно. При цьому всі інші справи та матеріали судді не розподіляються.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на досудовому розслідуванні.

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

При вивченні матеріалів кримінального провадження № 0000837 від 05 квітня 2023 року вбачається, що вони надійшли з Харківського апеляційного суду на адресу Дергачівського районного суду Харківської області 30.10.2024, вхід. № 32854/24.

В той же день, 30 жовтня 2024 року по вказаному кримінальному провадженню (єдиний унікальний номер справи: 619/2374/23, номер провадження 1-кп/619473/24) було проведено двічі автоматизований розподіл судової справи між суддями. При цьому при першому автоматизованому розподілу судової справи між суддями - призначення суддів не відбулося, не вистачило потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Підстав для повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями в той же день - 30 жовтня 2024 року не було, оскільки ніякого розпорядження керівником апарату суду не приймалось.

Незважаючи на це, одразу було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями і в цей раз вже було визначено головуючого суддю (суддю-доповідача ОСОБА_1 ), а також склад колегії суддів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 26 КПК України: «Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 35 КПК України: «Визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом».

Вважаю, що автоматизований розподіл судової справи між суддями було проведено з порушенням ст. 35 цього Кодексу - порядку визначення судді для розгляду справи, а вказані обставини поза розумним сумнівом унеможливлюють мою участь у розгляді цього провадження, оскільки вони можуть викликати сумніви в безсторонності судді, як у учасників судового розгляду так і будь-якого стороннього спостерігача.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя, або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Тобто, підстави, які зазначені в ст. 75 КПК України, містять вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

У зв`язку з вищенаведеним, оскільки було порушено порядок визначення судді в даному провадженні, суддя ОСОБА_1 заявив про самовідвід від розгляду даної справи.

Нормами Конституції України закріплені основні засади судочинства та відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 22 жовтня 2019 року (справа № 311/3428/18), від 25 лютого 2020 року (справа №619/1205/17), від 18 лютого 2021 року (справа № 127/17123/19) та від 19 жовтня 2021 року (справа № 127/18010/17), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. Допустимість повторної участі судді у одному кримінальному провадженні диктується логікою побудови системи судового контролю. Термін контроль інтерпретується як перевірка діяльності кого- , чого- небудь. Судовий контроль не належить до правосуддя і є специфічною діяльністю суду. Вона має контрольний характер і забезпечує охорону конституційних прав громадян від свавільного і невиправданого втручання та обмеження з боку органів державної влади. Беручи до уваги те, що ці обставини можуть позначитися на об`єктивності й неупередженості судді при розгляді кримінального провадження по суті, законодавець включив зазначені дії до числа тих, що перешкоджають участі судді в його розгляді по суті. Адже, хоча діяльність судді із судового контролю не має прямого відношення до вирішення кримінального провадження по суті, проте він знайомиться з матеріалами провадження, і у нього при цьому складається внутрішнє переконання щодо його обставин, особи підозрюваного. А тому, якби в майбутньому йому довелося розглядати цю справу по суті, він би не міг вважатися безстороннім, оскільки зв`язаність судді прийнятим рішенням не може не проявитися в подальшому.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів, які схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, об`єктивність судді є обов`язковою умовою належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки в змісті винесеного рішення, а й у всіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

З практики Європейського суду з прав людини вбачається, що суддя повинен бути відведений від участі в розгляді справи навіть тоді, коли у стороннього спостерігача лише могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Із практики ЄСПЛ випливає, що важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (Рішення ЄСПЛ по справі «Білуха проти України» від 09.11.2006).

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Лауко проти Словатчини» від 02.09.1998, Суд зазначив, що будь який служитель Феміди, щодо якого є підстави сумніватися в неупередженості, повинен усунутися від розгляду справи, тобто заявити самовідвід.

Враховуючи викладене, відповідно до доктринальних підходів к розумінню правової концепції безсторонності (неупередженості) судді, з метою унеможливлення будь-яких сумнівів в об`єктивності судді, виходячи з вищезазначених положень КПК України, Бангалорських принципів поведінки суддів, рішень ЄСПЛ для усунення можливих сумнівів щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд та законності судового рішення, у відповідності до принципів статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вказані обставини поза розумним сумнівом унеможливлюють участь судді ОСОБА_1 у розгляді цього провадження, оскільки вони можуть викликати сумніви в безсторонності судді, як у учасників судового розгляду так і будь-якого стороннього спостерігача.

У зв`язку із наведеним, враховуючи вимоги п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, з метою недопущення будь-яких сумнівів у неупередженості судді та об`єктивності рішень, вважаю за необхідне задовольнити заяву про самовідвід.

Відповідно до ст. 82 КПК України, матеріали кримінального провадження №0000837 від 05 квітня 2023 року (справа № 619/2374/23, номер провадження № 1-кп/619/473/24) підлягають передачі до канцелярії Дергачівського районного суду Харківської області для повторного авторозподілу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 35, 75, 80 - 82, 369, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву про самовідвід судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 від розгляду кримінального провадження № 0000837 від 05 квітня 2023 року відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 пп. 1,5 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 0000837 від 05 квітня 2023 року (єдиний унікальний номер справи: 619/2374/23, номер провадження: 1-кп/619473/24) передати до канцелярії Дергачівського районного суду Харківської області для здійснення повторного автоматизованого перерозподілу в порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1