Провадження № 1-кс/201/4679/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого-криміналіста СВ 2-го управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0002446, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2024 року, про продовження строку дії застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Одеси, громадянки України, заміжньої, утриманців не маючої, працюючої начальником відділу - головним бухгалтером УПСЗН Южненської міської ради, з вищою освітою, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

В судовому засіданні приймали участь:

- прокурор ОСОБА_4

- слідчий ОСОБА_3

- підозрювана ОСОБА_5

- захисник ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад клопотання.

Слідчим відділом 2 управління ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002446, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також у зв`язку з необхідністю виконати ряд слідчих дій, слідчий просив продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування без можливості внесення застави.

Позиції учасників.

Прокурор зі слідчим підтримали клопотання з підстав, зазначених у ньому, просили задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника, на підставі ст. 63 Конституції України відмовилася надавати пояснення з приводу пред`яленої підозри та відповідати на запитання слідчого судді з приводу пред`явленої підозри.

Захисник ОСОБА_6 подав письмові заперечення на клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які підтримав у повному обсязі, просив врахувати викладені ним доводи та відмовити у його задоволенні.

В обґрунтування своєї позиції посилався недопустимість отриманих під час досудового розслідування доказів на підтвердження причетності його підзахисної до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, що тягне за собою необґрунтованість підозри. Зокрема, із посиланням на висновки ВСУ зазначив, що отримання доказів винуватості обвинуваченого внаслідок проведення НРСД стосовно інших осіб обумовлює недопустимість їх результатів, як доказів, якщо в матеріалах кримінального провадження відсутня відповідна ухвала слідчого судді про використання результатів вказаних НРСД в іншому кримінальному провадженні, винесена в порядку та на підставах, визначених ст. 257 КПК України.

Тож, на переконання захисника, наданий Дніпровським апеляційним судом 05.05.2024 року дозвіл на проведення НРСД відносно ОСОБА_7 , в результаті яких органом досудового розслідування здійснено втручання в особисте життя його підзахисної та отримані відомості про її переписку за телефоном з кодом країни Португалія, не є законною підставою для такого втручання та тягне за собою недопустимість та неналежність таких відомостей, як доказу, на підставі якого прокурор просить продовжити строк тримання під вартою.

Тим більше, прокурором не надана ухвала суду про можливість використання відомостей НРСД, отриманих при проведенні їх відносно іншої особи - ОСОБА_8 , що виключає можливість використання цих доказів для задоволення клопотання слідчого та прокурора та продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

До того ж захисник посилався на закінчення строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, оскільки днем початку досудового розслідування, виділеному в окреме провадження, відповідно п. 7 ст. 217 КПК України, є день коли було розпочато розслідування, з якого виділені окремі матеріали. У даному випадку відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.05.2024 року за № 0001312 за ознаками злочину, передбаченому ч. 2 ст. 111 КК України, тож саме з цієї дати слід рахувати строк досудового розслідування, який на даний час сплинув. Тому, на думку захисника, кримінальне провадження має бути закрито з підстав, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Встановлені слідчим суддею обставини.

Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим відділом 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002446, внесеного до ЄРДР 07.08.2024, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Встановлено, що згідно із Конституцією України, Україна є суверенною і незалежною державою. Суверенітет України поширюється на всю її територію, яка в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною. Перебування на території України підрозділів збройних сил інших держав з порушенням процедури, визначеної Конституцією та законами України, Гаазькими конвенціями 1907 року, IV Женевською конвенцією 1949 року, а також всупереч Меморандуму про гарантії безпеки у зв`язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї 1994 року, Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і Російською Федерацією 1997 року та іншими міжнародно-правовими актами є окупацією частини території суверенної держави Україна та міжнародним протиправним діянням з усіма наслідками, передбаченими міжнародним правом.

Всупереч вказаним нормам міжнародного права президент Російської Федерації (далі - РФ) ОСОБА_9 , а також інші невстановлені на цей час досудовим розслідуванням представники влади РФ, діючи всупереч вимогам п. п. 1, 2 Меморандуму про гарантії безпеки у зв`язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї від 05.12.1994, принципам Заключного акту Наради з безпеки та співробітництва в Європі від 01.08.1975 та вимогам ч. 4 ст. 2 Статуту ООН і Декларацій Генеральної Асамблеї Організації Об`єднаних Націй від 09.12.1981 № 36/103, від 16.12.1970 № 2734 (ХХV) від 21.12.1965 № 2131 (ХХ), від 14.12.1974 № 3314 (ХХІХ), спланували, підготували і розв`язали агресивну війну та воєнний конфлікт проти України, а саме віддали наказ на вторгнення підрозділів ЗС РФ на територію України.

Так, 24.02.2022 на виконання вищевказаного наказу, військовослужбовці Збройних Сил РФ, шляхом збройної агресії, з погрозою застосування зброї та її фактичним застосуванням, незаконно вторглась на територію Україну через державні кордони України в Автономній республіці Крим, Донецькій, Луганській, Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській, інших областях та здійснила збройний напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення, та здійснили окупацію частин вказаної території, чим вчинили дії з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, що продовжується по теперішній час та призводить до загибелі значної кількості людей та інших тяжких наслідків.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.05.2024 № 271/2024, затвердженим Законом України від 08.05.2024 № 3684-IX (опублікованим в «Голосі України» від 10.05.2024 № 32), яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, Указом від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, Указом від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX, Указом від 12.08.2022 № 573/2022, затвердженим Законом України від 15.08.2022 № 2500-IX, Указом від 07.11.2022 № 757/2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738-IX, Указом від 06.02.2023 № 58/2023, затвердженим Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX, Указом від 01.05.2023 № 254/2023, затвердженим Законом України від 02.05.2023№ 3057-ІХ, Указом від 26.07.2023 № 451/2023, затвердженим Законом України від 27.07.2023 № 3275-ІХ, Указом від 06.11.2023 № 734/2023, затвердженим Законом України від 08.11.2023 № 3429-ІХ, та Указом від 05.02.2024 № 49/2024, затвердженим Законом України від 06.02.2024 № 3564-ІХ), Указом від 23.07.2024 № 469/2024, затвердженим Законом України від 23.07.2024 № 3891-ІХ строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року на 90 діб.

Відповідно до Федерального закона «Об органах федеральной службы безопасности в Российской Федерации» 03 квітня 1995 року створено іноземну організацію « Федеральная служба безопасности Российской Федерации (ФСБ России)», на яку відповідно до ст. 11 вказаного закону покладено проведення розвідувальної діяльності.

Після початку повномасштабного вторгнення РФ на територію України, не пізніше 19.04.2024 (точний час органом досудового розслідування не встановлений) представником іноземної організації - співробітником ФСБ РФ, з метою завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності України, шляхом здійснення проти неї підривної діяльності, залучено до конфіденційного спілкування громадянку України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Громадянка України ОСОБА_5 , точний час органом досудового розслідування не встановлено, але не пізніше квітня 2024 року, діючи умисно, всупереч інтересам держави України, в умовах воєнного стану, маючи негативне ставлення до чинної державної влади України, будучи прихильником проросійських поглядів, керуючись власними переконаннями та ідеологічним мотивом, реалізуючи злочинний умисел, спрямований на шкоду суверенітету, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній та інформаційній безпеці України, перебуваючи у м. Одесі (більш точне місце органом досудового розслідування не встановлено), за допомогою власного мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі Note 10 lite, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , використовуючи обліковий запис « ОСОБА_10 » (id НОМЕР_3 ) месенджера «Telegram», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_4 , надала допомогу в проведенні підривної діяльності проти України представнику іноземної організації, а саме співробітнику Федеральної служби безпеки Російської Федерації (далі - ФСБ РФ) - користувачу облікового запису в месенджері «Telegram» з ім`ям користувача « ОСОБА_11 », зареєстрованого за номером мобільного зв`язку НОМЕР_5 , шляхом надання інформації про переміщення та розташування військової техніки і особового складу ЗС України на території Одеської області.

При, цьому громадянка України ОСОБА_5 усвідомлювала, що передана нею інформація буде використана іноземною організацією ФСБ РФ для проведення підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану.

Так, 24.04.2024 о 17 год. 34 хв. ОСОБА_5 перебуваючи у м. Одеса, точне місце під час досудового розслідування не встановлено, за допомогою власного мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі Note 10 lite, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , використовуючи обліковий запис « ОСОБА_10 » (id НОМЕР_3 ) месенджера «Telegram», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_4 , у вигляді текстових повідомлень та графічних зображень передала співробітнику ФСБ РФ, зареєстрованому у месенджері «Telegram», за номером мобільного зв`язку НОМЕР_5 під обліковим записом « ОСОБА_11 » інформацію про місце розташування вогневих позицій підрозділів ППО ЗСУ на ділянці між населеними пунктами Нова Дофінівка та Чорноморське Одеської області.

14.05.2024 о 15 год. 30 хв. ОСОБА_5 перебуваючи у м. Одеса, точне місце під час досудового розслідування не встановлено, за допомогою власного мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі Note 10 lite, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , використовуючи обліковий запис « ОСОБА_10 » (id НОМЕР_3 ) месенджера «Telegram», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_4 , у вигляді текстових повідомлень та графічних зображень передала співробітнику ФСБ РФ, зареєстрованому у месенджері «Telegram», за номером мобільного зв`язку НОМЕР_5 під обліковим записом « ОСОБА_11 » інформацію про встановлення бетонних інженерно-фортифікаційних споруджень на ділянці узбережжя вздовж дороги, яка проходить між населеними пунктами Нова Дофінівка та Чорноморське Одеської області

Далі, 12.06.2024 о 10 год. 51 хв. ОСОБА_5 перебуваючи у м. Одеса, точне місце під час досудового розслідування не встановлено, за допомогою власного мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі Note 10 lite, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , використовуючи обліковий запис « ОСОБА_10 » (id НОМЕР_3 ) месенджера «Telegram», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_4 , у вигляді текстових повідомлень та графічних зображень передала співробітнику ФСБ РФ, зареєстрованому у месенджері «Telegram», за номером мобільного зв`язку НОМЕР_5 під обліковим записом « ОСОБА_11 » інформацію про розташування особового складу підрозділів Сил оборони України на території об`єкту цивільної інфраструктури санаторія - профілакторія ОСК « ІНФОРМАЦІЯ_3 », який знаходиться за адресою АДРЕСА_3 .

Також, 12.06.2024 о 10 год. 58 хв. ОСОБА_5 перебуваючи у м. Одеса, точне місце під час досудового розслідування не встановлено, за допомогою власного мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі Note 10 lite, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , використовуючи обліковий запис « ОСОБА_10 » (id НОМЕР_3 ) месенджера «Telegram», зареєстрований за номером мобільного зв`язку НОМЕР_4 , у вигляді текстових повідомлень та графічних зображень передала співробітнику ФСБ РФ, зареєстрованому у месенджері «Telegram», за номером мобільного зв`язку НОМЕР_5 під обліковим записом « ОСОБА_11 » інформацію про розміщення особового складу підрозділів Сил оборони України у будівлі за адресою АДРЕСА_3 .

30.07.2024 в 14-45 год. ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208, 615 КПК України.

30.07.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, - державна зрада, тобто діяння, умисно вчинене громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, інформаційній безпеці України: надання представникам іноземної організації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинене в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.08.2024 (справа № 201/9201/24) підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 27.09.2024 без визначення суми застави.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26.09.2024 (справа № 201/11714/24) підозрюваній ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30.10.2024 без визначення суми застави.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 з матеріалів кримінального провадження № 0001312 від 01.05.2024 року в окреме провадження виділені матеріали кримінального провадження № 0002446 від 07.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Постановою заступника керівника Донецької обласної прокуратури ОСОБА_12 від 23 вересня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002446 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 серпня 2024 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України продовжений до 3 місяців, тобто до 30 жовтня 2024 року.

30.10.2024 слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська продовжено строк досудового розслідування до 4 місяців, тобто до 30.11.2024.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі "Murray v.United Kingdom", 14310/88, 28.10.94, п. 55).

Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової дії); протоколами огляду мережі Інтернет; протоколом обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_5 ; протоколом затримання підозрюваної в порядку ст. 208, 615 КПК України; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; матеріалами, зібраними оперативним підрозділом, що відповідно до ч. 2 ст. 99 КПК України є доказом.

Всі ці документи містять достатні дані для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою отримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, долученими доказами, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення є підтвердженою.

При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричетність підозрюваної до кримінального правопорушення, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Щодо існування ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

На виконання вимог ст. 199 КПК України, щодо порядку продовження строку тримання під вартою, встановлені обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики, передбачені п. 1-5 ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

Слідчий вказує на існування ризиків, передбачених п.п. 1 - 5 частини 1 статті 177 КПК України, які, на думку слідчого судді, є підтвердженими.

На думку слідчого судді, підозрювана ОСОБА_5 спроможна:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_5 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`ятнадцяти років до довічного позбавлення волі, існує ризик, що підозрювана з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до діючого законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, зокрема на тимчасово окупований території або в РФ.

Крім того, слід врахувати, що підозрювана має зв`язки з представниками держави-агресора, і з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи, що в Україні не обмежують жінок на перетин кордону під час воєнного стану, може, за допомогою волонтерських організацій, представників загону «Білі Янголи» виїхати за межі України.

2) підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі, які можуть бути знайдені та визнані у встановленим законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органами досудового розслідування не розпочато досудове розслідування, а саме: може дистанційно видалити з мережі інтернет раніше передану ним інформацію про місця розташування та маршрути руху ЗС України та інших військових формувань за можливості їх ідентифікації на місцевості;

3) незаконно впливати свідків, іншого підозрюваного, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки на даний час органом досудового слідства не встановлені всі особи причетні до вчинення даного злочину, а також свідки протиправної діяльності, що у випадку застосування до ОСОБА_5 запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, створить передумови для продовження спілкування ОСОБА_5 з вказаними особами та впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Слід також зазначити, що ризик незаконного впливу на експертів є актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання за необхідності показань від осіб, які є експертами, у кримінальному провадженні, а саме усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. ст. 23, 356 КПК України.

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України;

4) перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, а саме: ОСОБА_5 , у разі застосування до неї запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, зможе попередити інших невстановлених осіб, із якими вона підтримувала контакт для здійснення протиправної діяльності, про необхідність зміни акаунту чи способів зв`язку, чим унеможливить подальше документування вчиненого злочину;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Беручи до уваги той факт, що підозрювана в умовах воєнного стану ініціативно надавала допомогу представнику іноземної організації ,співробітнику ФСБ РФ у проведенні підривної діяльності проти України, зважаючи на її лояльність до ЗС РФ, які здійснюють збройну агресію проти України, існує ризик вчинення цього ж злочину, або подібних злочинів, що можливо нівелювати виключно шляхом тримання підозрюваного під вартою. При цьому у разі не обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрювана зможе продовжити вчиняти злочин за допомогою месенджерів та мережі інтернет, оскільки правоохоронні органи не взмозі контролювати процес користування ОСОБА_5 мережею інтернет та месенджерами, що створить передумови для продовження злочину та вчинення нових.

Щодо необхідності проведення слідчо-розшукових дій.

Строк дії ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 26.09.2024 про тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 30 жовтня 2024 року, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні не вбачається за можливе, оскільки склад кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування, згідно з ч. 5 ст. 12 КК України відноситься до особливо тяжкого злочину, за який передбачене основне покарання в вигляді позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна, у зв`язку з чим, до нього відповідно до ст. 183 КПК України може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, внаслідок складності кримінального провадження ще необхідно виконати певний обсяг слідчих та процесуальних дій, а саме:

- отримати та опрацювати висновок комп`ютерно-технічної експертизи;

- визначити остаточну кваліфікацію кримінального правопорушення;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Також, на теперішній час до слідчого відділу 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ІНФОРМАЦІЯ_4 не отримано матеріали виконання постанови про призначення комп`ютерно-технічної експертизи, яка потребує значного проміжку часу для організації її виконання та складання висновку.

Проведення вказаного експертного дослідження та слідчих (розшукових) дій потребує значного проміжку часу та які матимуть істотне значення для досудового розслідування. Крім того, після отримання висновку вищевказаної експертизи, з урахуванням зазначених у ньому відомостях, може виникнути потреба в проведенні інших слідчих (розшукових) дій.

Направлення обвинувального акту до суду без проведення вищезгаданих дій недоцільно, оскільки це може негативно вплинути на всебічне, повне і неупереджене дослідження всіх обставин події. Для проведення зазначених процесуальних дій необхідний додатковий строк.

Отримання результатів зазначених процесуальних дій зі збору доказів у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 93 КПК України, має суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні та потребує додаткового часу, що об`єктивно унеможливлює звернення до суду з обвинувальним актом у даний час та може негативно вплинути на повноту та об`єктивність судового розгляду у кримінальному провадженні.

Щодо заперечень захисника

Посилання захисника на неправильність правової кваліфікації дій ОСОБА_5 є передчасними, оскільки органом досудового розслідування та прокурором на даній стадії кримінального провадження дається попередня правова кваліфікація її дій.

Державною зрадою (ст. 111 КК) є пошук, збирання та передавання представникам іноземної держави-агресора відомостей про розташування військової техніки, особового складу ЗСУ та інших військових формувань, залучених до надання відсічі збройній агресії рф, оскільки це сприяє можливим чи дійсним зусиллям іноземної держави, іноземної організації або їх представникам заподіяти шкоду національній безпеці України (постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 13 березня 2024 року у справі № 953/3558/22).

Долучені до клопотання слідчого докази дають підстави для висновку, що дії ОСОБА_5 містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК, а санкція частини 2 цієї статті, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК, дає матеріально-правові підстави для застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою.

Посилання захисника про порушення правил територіальної підслідності у даному кримінальному провадженні, то суд зауважує, що відповідно до ч. 2 ст. 218 КПК якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та в разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

За повідомленням прокурора та це слідує з копії постанови про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні від 21 серпня 2024 року, прокурором змінена підслідність і СВ ІНФОРМАЦІЯ_5 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002446 стосовно ОСОБА_5 за фактами, наведеними в повідомленні про підозру.

Доводи захисника, що досудове розслідування здійснюється відносно інших осіб, а стосовно ОСОБА_5 навіть не внесені відомості до ЄРДР, спростовуються матеріалами, долученими до клопотання слідчого, в яких міститься копія витягу з ЄРДР від 30.07.2024 в якому викладено короткі обставини кримінального правопорушення, зокрема і відносно ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зауважує, що доводи захисника переважно ґрунтуються на твердженнях про недостовірність та недопустимість доказів, про те такі доводи є передчасними, з огляду на особливості судового контролю на стадії досудового розслідування та менш вимогливий стандарт доказування під час застосування запобіжних заходів.

Висновки.

Подане клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України. Підозра обґрунтована і ризики є доведеними і продовжують існувати.

Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу, встановлено, що органу досудового розслідування дійсно необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, втім строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 30.10.2024.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

Оскільки інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення входить до вищевказаного переліку, то, з огляду на обґрунтованість підозри та наявності ризиків, та з метою можливості отримання та процесуального опрацювання вищевказаних матеріалів, проведення інших слідчих дій, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити.

Характер інкримінованих ОСОБА_5 злочинів, які свідчать про підвищену суспільну небезпеку, зокрема, що остання, згідно з твердженням сторони обвинувачення, протягом тривалого періоду часу продовжувала вчиняти дії, виконуючи завдання представників спецслужб російської федерації, ініціативно надавала допомогу представнику іноземної організації, співробітнику ФСБ рф у проведенні підривної діяльності проти України, зважаючи на її лояльність до ЗС рф, які здійснюють збройну агресію проти України, існує ризик вчинення цього ж злочину, або подібних злочинів, що можливо нівелювати виключно шляхом тримання підозрюваного під вартою. При цьому у разі не обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрювана зможе продовжити вчиняти злочин за допомогою месенджерів та мережі інтернет, оскільки правоохоронні органи не взмозі контролювати процес користування ОСОБА_5 мережею інтернет та месенджерами, що створить передумови для продовження злочину та вчинення нових. Окрім того, враховуючи, що ОСОБА_5 має певні зв`язки з ФСБ рф, то є достатні підстави вважати, що вона з метою уникнути покарання за інкриміновані злочини може вдатися до дій щодо виїзду до непідконтрольних територій України та в подальшому переховуватися на території рф.

Щодо строку застосування запобіжного заходу.

У відповідності до ст. 219 КПК України досудове розслідування може бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

В подальшому згідно з ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою.

Тому, оскільки строк досудового розслідування продовжений до 30.11.2024 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може продовжити запобіжний захід.

Щодо застави.

Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Оскільки інкриміноване підозрюваній кримінальне правопорушення входить до вищевказаного переліку, а також з огляду на обґрунтованість підозри та наявності ризиків, розмір застави слідчий суддя не визначає.

Керуючись ст. ст. 176-178, 206, 309, 369-372, 376, 395, 615 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Строк дії застосованого під час досудового розслідування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 30 листопада 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1