У Х В А Л А

14 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні №0001349 від 12 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

11 жовтня 2024 року, шляхом направлення клопотання засобами поштового зв`язку, слідчий СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням, в обґрунтування якого зазначила, що у провадженні СВ ВП №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0001349 від 12 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначає, що 08.10.2024, в порядку ст. 208 КПК України, проведено затримання особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення о 12.40 годині, в районі гаражів неподалік будинку АДРЕСА_1 , в ході якого проведено особистий обшук, і в ході якого виявлено та вилучено, зокрема, грошові кошти в сумі 300 гривень, купюрами 200 гривень ПЄ 5118804, 100 гривень УЗ 7980508, які не мають збігу з грошовими коштами, які було надано згідно кошторису НПУ та які упаковані до спеціального пакету «Національна поліція України» № CRI 1142746.

Вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_5 вказані грошові кошти є тимчасово вилученим майном, і постановою слідчого від 08.10.2024, в порядку ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий в клопотанні зазначає, що існують достатні підстави вважати, що зазначене у клопотанні майно може бути використано як докази обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема як докази причетності його володільця до вчинення кримінального правопорушення, тому з метою збереження речових доказів є потреба їх арешту.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, надала слідчому судді заяву про розгляд клопотанням за її відсутності, клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_5 була належним чином повідомлена про розгляд клопотання, будь-яких заяв про відкладення або розгляд клопотання без її участі до слідчого судді не надходило, її відсутність не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання учасників справи, участь яких не є обов`язковою, фіксація судового засідання за допомогою звукозаписувальних технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши письмові матеріали, надані в обґрунтування клопотання, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Згідно з витягом відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України були внесені до ЄРДР 12 вересня 2024 року за №0001349 (а.с. 5).

08.10.2024 о 12.40 годині, поблизу гаражів неподалік будинку АДРЕСА_1 , в порядку ст. 208 КПК України, проведено затримання особи ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, в ході якого проведено особистий обшук, під час якого виявлено та вилучено, зокрема, грошові кошти в сумі 300 гривень, купюрами 200 гривень ПЄ 5118804, 100 гривень УЗ 7980508, які не мають співпадінь та які поміщені до спеціального пакету «Національна поліція України» № CRI 1142746 (а.с. 17-18).

Постановою слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 08 жовтня 2024 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001349, зокрема, грошові кошти в сумі 300 гривень, купюрами 200 гривень ПЄ 5118804, 100 гривень УЗ 7980508, які не мають збігу з грошовими коштами які було надано згідно кошторису НПУ та які упаковані до спеціального пакету «Національна поліція України» № CRI 1142746 (а.с. 25).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, зокрема, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя, на даній стадії кримінального провадження, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів його забезпечення, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт вказаного майна, слідчий зазначив, що метою такого заходу кримінального провадження є збереження речових доказів.

Встановивши вище зазначені обставини слідчий суддя вважає, що надані слідчим матеріали доводять наявність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження доказів.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та застосувати захід забезпечення кримінального провадження, а саме арешт грошових коштів в сумі 300 гривень, 200 гривень ПЄ 5118804, 100 гривень УЗ 7980508, які не мають збігу з грошовими коштами які було надано згідно кошторису НПУ та які упаковані до спеціального пакету «Національна поліція України» № CRI 1142746, із забороною відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Керуючись ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, з метою збереження речових доказів, на грошові кошти в сумі 300 гривень, купюрами 200 гривень ПЄ 5118804, 100 гривень УЗ 7980508, які не мають збігу з грошовими коштами, які було надано згідно кошторису НПУ та які упаковані до спеціального пакету «Національна поліція України» № CRI 1142746, заборонивши відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1