Провадження № 1-кс/686/9138/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить обов`язати уповноважених осіб Хмельницької окружної прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, вказане у його заяві від 14.10.2024 (№7620-24).

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 вказує, що 14.10.2024 він звернувся до уповноважених осіб Хмельницької окружної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Заява була зареєстрована за вх. №7620-24.

Кримінально карану поведінку скаржник вбачає у діях працівників відділення поліції №4 Хмельницького РУП ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , оскільки ОСОБА_3 виявлені у межах кримінального провадження №0000060 складені указаними особами лист за підписом ОСОБА_4 , рапорт ОСОБА_9 , рапорт ОСОБА_7 від 21.02.2024, запит від 10.05.2024 за підписом ОСОБА_6 , постанова про закриття кримінального провадження. Ці документи ОСОБА_3 вважає підробленими.

Однак, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, прокурором допущена бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані копії матеріалів перевірки за заявою ОСОБА_3 .

Позиції учасників провадження.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, у скарзі міститься прохання про розгляд скарги без його участі.

На підставі ч. 6. ст..9 КПК України випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

ОСОБА_3 крім цього направлені повістки про виклик для його належного повідомлення. Із відомостей, указаних на зворотньому повідомленні та трекінгу поштового відправлення, що є офіційною інформацією надавача поштових послуг «Укрпошта», - «адресат відсутній за вказаною адресою».

Інформація про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з тим, що адресат «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Указане напрацьовано судовою практикою у постанові Верховного Суду 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18, провадження № 61-185св2, ,яку слідчий суддя уважає за можливе застосувати до такого випадку відповідно до ч. 6. ст..9 КПК України.

Разом із цим повістка про виклик для належного повідомлення ОСОБА_3 про судове засідання о 12 год. 11.11.2024 об була направлена на його електронну адресу, вказану у скарзі ІНФОРМАЦІЯ_1 та згідно із відомостями, указаними у звіті поштового клієнта, електронний лист доставлений успішно о 16 год.33 хв. 26с 05.11.2024 .

Уповноважена особа Хмельницької окружної прокуратури в судове засідання не з`явилася.

Разом із цим, із Хмельницької окружної прокуратури надійшов лист за матеріалами перевірки за зверненням ОСОБА_3 від 14.10.2024

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується та у зв`язку із небажанням особи, яка подала скаргу брати участь у судовому засіданні, без її участі.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі - Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_10 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 звернувся до Хмельницької окружної прокуратури із указаною заявою про вчинення кримінального правопорушення працівниками відділення поліції №4 Хмельницького РУП ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_6 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .

Ця заява зареєстрована у Хмельницькій окружній прокуратурі 14.10.2024 за вх.(№7620-24.

Положення ст..214 КПК України наділяють прокурора повноваженнями вносити відомості до ЄРДР.

У листі №50-6926вих-24 заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_16 надав ОСОБА_3 відповідь про направлення заяви до ТУ ДБР у м.Хмельницькому та про те, що відомості до ЄРДР не вносились у зв`язку із відсутністю об`єктивних даних про ознаки будь-якого кримінального правопорушення.

Отже, відомості до ЄРДР не внесені належним органом, до якого звернувся ОСОБА_3 .

А тому слідчий суддя розглядає скаргу за наявними матеріалами.

Як вбачається з матеріалів скарги, заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, підставою звернення його до прокуратури стала неналежна за позицією особи, яка подала скаргу процесуальна діяльність уповноважених на здійснення досудового розслідування осіб у межах кримінального провадження №0000060. Із заяви про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що слідча ОСОБА_17 за твердженням ОСОБА_3 безпідставно відмовляла йому у задоволенні клопотань про ознайомлення із матеріалами провадження та в одержанні копій документів із нього.У подальшому ОСОБА_3 дізнався, що кримінальне провадження закрито та за його законною вимогою постанова про закриття кримінального провадження була скасована прокурором.

Отже,аргументи ОСОБА_3 у скарзі про наявність у діях працівників правоохоронного органу ґрунтуються на його позиції та процесуальними рішеннями уповноважених на здійснення досудового розслідування особами у межах кримінального провадження №0000060, незгодою із винесенням постанови про закриття кримінального провадження, яка була скасована.

Об`єктивних даних про вчинення кримінального правопорушення слідчою ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_6 , ОСОБА_13 , ОСОБА_18 ОСОБА_14 , заява ОСОБА_3 не містить.

Складання запитів, рапортів у межах кримінального провадження не може слугувати підставою для кримінального переслідування осіб, уповноважених на здійснення досудового розслідування у ньому.

Скасування постанови про закриття кримінального провадження, утому числі прокурором є наслідком процедури, яка передбачена КПК України у зв`язку із можливістю прийняття такого рішення під час досудового розслідування.

А тому позиція ОСОБА_3 щодо підстав для внесення відомостей до ЄРДР у зв`язку із цим та встановленням неповноти досудового розслідування не слугує підставою для ініціювання кримінального провадження, а неефективність досудового розслідування може бути підставою для процесуального контролю прокурором у визначений КПК України спосіб.

У межах визначеної законом процедури із судового контролю слідчий суддя за поданою скаргою перевіряє підстави відмови у внесенні відомостей до ЄРДР.

Однак, указана заява ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, як обґрунтовано зазначено у відповіді прокурора не містить об`єктивних даних про ознаки вчинення будь-якого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що право особи на ініціювання кримінального провадження за наявності на те підстав може бути реалізоване особою шляхом подання відповідної заяви про вчинення кримінального правопорушення до органу, уповноваженого на внесення відомостей до ЄРДР.

Разом із цим, процесуальна діяльність суб`єктів владних повноважень, зокрема слідчих (дізнавачів) ВнП №4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області у межах посадової дискреції не може бути підставою для їх кримінального переслідування.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Отже, відомостей, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення зазначеними у заяві і скарзі особами матеріали скарги не містить.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя