Справа № 932/9518/24
Провадження № 1-кс/932/3495/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою Військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність слідчого яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

14.10.2024 до суду надійшла скарга (подана 05.10.2024), у якій скаржник просить зобов`язати слідчий відділ Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорську внести до ЄРДР відомості за заявою частини про кримінальне правопорушення від 17.09.2024.

Одночасно військова частина просить поновити строк оскарження з підстав не отримання відповіді на заяву про кримінальне правопорушення від органу досудового розслідування.

Перевіривши матеріали скарги та долучені до неї документи суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2, 3, 5 ст. 115 КПК при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК).

Тобто, якщо до слідчого, прокурора надійшла заява про вчинене кримінальне правопорушення, то він зобов`язаний не пізніше 24 годин після її надходження внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Слід зазначити, що КПК пов`язує строк оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Виходячи з вимог ч.1 ст.304 КПК, скарга на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може бути подана протягом 10 днів з моменту її вчинення. Таким чином, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей.

Посилання про початок десятиденного строку з дня отримання рішення про відмову у реєстрації його заяви в ЄРДР з моменту отримання відповіді від органу досудового розслідування не ґрунтуються на вищезазначених вимогах процесуального законодавства.

Аналогічне мотивування викладено в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 17.05.2024 у справі №991/3736/24, провадження №11-сс/991/365/24 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/119133961).

Аналогічної позиції дотримаються й інші апеляційні суди, зокрема: ІНФОРМАЦІЯ_1 в ухвалі від 22.08.2024 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 в ухвалі від ІНФОРМАЦІЯ_3 в ухвалі від ІНФОРМАЦІЯ_4 в ухвалі від ІНФОРМАЦІЯ_5 в ухвалі від ІНФОРМАЦІЯ_5 ).

Скаржник вказує про отримання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення органом досудового розслідування на електронну адресу 17.09.2024. Відтак бездіяльність слідчого щодо не виконання вимог ст.214 КПК України, а відповідно й строк на її оскарження розпочав свій перебіг 19.09.2024. Відповідний строк закінчився 30.09.2024 (з урахуванням того що 29.09.2024 є вихідним днем).

Відтак приходжу до висновку про пропуск скаржником строку на оскарження бездіяльності.

Клопотання про поновлення вказаного строку не може бути задоволеним адже воно мотивовано помилковим трактування вимог закону щодо початку перебігу строку на оскарження бездіяльності (мотивування із цього приводу наведено вище).

Відповідно до ст.116 КПК, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч.1 ст.117 КПК).

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти такі обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Хоча ст.117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на звернення зі скаргою до слідчого судді, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

При вирішенні питання про поновлення строку на оскарження зазначеної бездіяльності слідчому судді суд виходить із того, що визначений процесуальним законом десятиденний строк для подання скарги слідчому судді є достатнім для реалізації права на оскарження відповідної бездіяльності. При цьому особа, яка бажає подати скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Викладене мотивування також міститься у згадуваній вище ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Зважаючи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право в межах визначеного процесуального строку, факт подання заяви про вчинення кримінального правопорушення та скарги до слідчого судді дистанційно (що значно спрощує процедуру подання документів), проходжу до переконання про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку на оскарження та про повернення скарги на підставі п.3 ч.2 ст.304 КПК України (скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою ст.304 КПК України і слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення).

Керуючись статтями 55, 58, 303-306, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання скаржника про поновлення процесуального строку.

Повернути Військовій частині НОМЕР_1 скаргу на бездіяльність слідчого яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1