печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальностю «УКРТРАНСПНЕВМАТИКА» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000673 від 21.07.2022 ,

ВСТАНОВИВ:

23.08.2024 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальності «УКРТРАНСПНЕВМАТИКА» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000673 від 21.07.2022.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року задоволено клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться в банківських установах на рахунках ТОВ «УКРТАНСПНЕВМАТИКА» ().

Адвокат зазначає, що відповідно до ухвал Зарічного районного суду м. Суми від 31.10.2022 року, від 09.12.2022 року, від 16.03.2023 року, від 20.04.2023 року, від 21.11.2023 року по справі № 591/5294/22 (провадження № 1 -кс/591/912/23) були передані в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів ( АРМА - ) 100% ( сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Укртранспневматика», які належать АТ «Транспневматика", місто Первомайськ, Нижньогородська область, російська федерація, та об`єкти рухомого та нерухомого майна для здійснення заходів з управління. Також, були передані всі майнові та корпоративні права ТОВ «Укртранспневматика» 100% ( сто відсотків) Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Тобто, фактично підприємство було передано та перебуває у володінні Держави Україна.

Так, законодавством введенні обмеження щодо користування грошовими коштами підприємства, крім платежів, визначених п. 15 Постанови від 24 лютого 2022 року N 18.

Однак, арешт взагалі зупинив всі платежі, що в свою чергу паралізувало діюче підприємство.

Виключення операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам не вирішує питання діяльності підприємства, так як оплати передбачають сплату комісій банку за платіж, оплату комунальних платежів (електрична енергія, газ, теплова енергія, вода і т.д).

Враховуючи викладене, адвокат вказує, що є об`єктивна необхідність частково скасувати ухвалу про арешт грошових коштів в частині зняття обмежень щодо сплати банку комісій та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших фінансових послуг; соціальних виплат, оплати комунальних послуг.

Адвокат в судове засідання з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без фіксування технічними засобами, вимоги підтримав.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Судовим розглядом за наданими матеріали встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування, у кримінальному упровадженні № 0000673 від 21.07.2022, розпочатому за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 209 КК України.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.11.2023 у справі 757/52657/23-к було накладено арешт майно, а саме на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках: 1) рахунки ТОВ «Укртранспневматика» (код 33486527) НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкриті у АТ «Райффайзен Банк» (МФО 380805, юридична адреса: м. Київ, вул. Лєскова, 9); 2) рахунки ТОВ «Укртранспневматика» (код 33486527) НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_6 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 відкриті у АТ «Креді Агріколь Банк» (МФО 300614, юридична адреса: м. Київ, вул. Пушкінська, 42/4); 3) рахунки ТОВ «Укртранспневматика» (код 33486527) НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 відкриті у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299, юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д); 4) рахунок ТОВ «Укртранспневматика» (код 33486527) НОМЕР_15 відкритий у АКБ «Індустріалбанк» (МФО 313849, юридична адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7), та арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам.

Негайно та в той же день АКБ «Індустріалбанк» (МФО 313849), АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), АТ «Креді Агріколь Банк» (МФО 300614), АТ «Райффайзен Банк» (МФО 380805), надати старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та іншим слідчим групи слідчих, або за їх дорученням (в порядку ст.40 КПК України) оперативним працівникам довідку про залишок коштів на рахунках при накладенні арешту на кошти.

Так, з даної ухвали вбачається, що у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що службові особи суб`єктів господарської діяльності, бенефіціарними власниками, яких є громадяни РФ, здійснюють фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону.

Зокрема зазначено, що до Головного слідчого управління Національної поліції України надійшли матеріали про те, що ТОВ «Укртранспневматика» (), зареєстрованого за адресою: Сумська область, м. Лебедин, вул. Сумська, 92 володіє (100%) громадянин рф ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Первомайськ, Горківської (Нежигородська) область, рф, директор акціонерного товариства «Транспневматика» (код КПП рф 522401001), яке згідно даних сайту ІНФОРМАЦІЯ_2 є бенефіціаром ТОВ «Укртранспневматика ().

Акціонерне товариство «Транспневматика» (рф), на території росії здійснює розробку та виготовлення різних систем та запчастин (офіційний сайт ІНФОРМАЦІЯ_3 для швидкісних електропоїздів, які використовують для транспортування вагонів з військовою технікою та боєприпасами рф до кордонів з Україною та на окуповану територію. Також АТ «Транспневматика» здійснює виробництво та продаж ремкомплектів для тягачів та вагонів російських залізничних доріг, що підтверджується інформацією викладеною на сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5.

Органом досудового розслідування надіслано запит на адресу Державної служби Фінансового моніторингу України та отримано відповідь про те, що Держфінмоніторингом від суб`єктів первинного фінансового моніторингу отримано 1718 повідомлень про проведені фінансові операції або спробу їх проведення, за період з 17.08.2005 по 01.09.2022, за участю ТОВ «Укртранспневматика» та ТОВ ВКФ «Будтранспостач» на загальну суму 1403,94 млн грн.

В подальшому, у ході аналізу інформації, наданої банківськими установами: АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299), АТ «Креді Агріколь Банк» (МФО 300614), АТ «Індустріалбанк» (МФО 313849) та АТ «Райффайзен Банк Аваль» (МФО 380805), встановлено ймовірні джерела походження коштів переказаних ТОВ «Укртранспневматика» у вигляді фінансової допомоги. Так, 28.05.2021 з рахунку № НОМЕР_6 , відкритого у АТ «Кредi Агрiколь Банк» на рахунок № НОМЕР_12 , відкритий у АТ КБ Приватбанк» було переказано 7 млн грн, з призначенням платежу: «поповнення рахунку». Далі, 28.08.2021 кошти на суму 7,00 млн грн були переказані на користь рахунку № НОМЕР_4 , відкритого в АТ «Райффайзен Банк», з тим же призначенням. А 10.03.2022 з вищезгаданого рахунку, кошти на суму 7,00 млн грн були переказані на рахунок № НОМЕР_16 , відкритий у АТ «Укрсиббанк», що належить ТОВ ВКФ «Будтранспостач».

Водночас, частина згаданих коштів, на суму 1,00 млн грн, 10.03.2022 були переказані на інший рахунок ТОВ ВКФ «Будтранспостач» № НОМЕР_17 , відкритий в АТ «Укрсиббанк» (МФО 351005).

Загалом, на рахунках ТОВ «Укртранспневматика» та ТОВ ВКФ «Будтранспостач», за період з 17.08.2005 по 01.09.2022, здійснено підозрілих/порогових фінансових операцій, на загальну суму 1403,94 млн грн.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку про накладення арешту, з метою запобігання його відчуження та забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення, накласти арешт на майно що зазначено прокурором у клопотанні.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання про скасування арешту майна, що накладений в рамках кримінального провадження також, враховує, приписи статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Частиною 5 статті 9 КПК України, передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy) [ВП], заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії» () [ВП], заява № 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

ЄСПЛ наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece) [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

У своєму рішенні від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited» проти України» (Заява № 19336/04) ЄСПЛ також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A № 98).

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається заявник, які на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Також, вилучене майно на скасуванні якого наполягає адвокат визнано речовим доказом, а тому доводи сторони заявника на час розгляду клопотання є непереконливими та не містять належної доказової бази.

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріалами, встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності заявників обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права. Також, слідчим суддею встановлено, що даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав заявників та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 379, 392, 532 КПК України

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальності «УКРТРАНСПНЕВМАТИКА» про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000673 від 21.07.2022, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1