1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/4896/24 1-кс/335/3193/2024
12 липня 2024 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжя, в режимі відеоконференції, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, фізичної особи підприємця, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 190 КК України,
10.07.2024 захисник адвокат ОСОБА_3 , який здійснює захист підозрюваного ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні, в якому просить змінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки вважає, що такий розмір застави буде належним та пропорційним запобіжним заходом, який гарантуватиме належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 у кримінальному провадженні.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 та підозрюваний ОСОБА_4 , який приймав участь у режимі відеоконференції, підтримали клопотання, на підставах зазначених у ньому, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти зміни застосованого запобіжного заходу, зазначивши, що підозра є обґрунтованою, наявність ризиків, які були враховані слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, по даному кримінальному провадженню триває досудове розслідування та наразі вирішується питання щодо продовження строків досудового розслідування. Вважає, що підстав для зміни запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді застави - немає, однак не заперечує проти визначення альтернативної застави у зазначеному захисником розмірі.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, перевіривши доводи клопотання та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Статтею 201 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.
Як свідчать матеріали клопотання, 10.07.2024 вказане клопотання про зміну запобіжного заходу отримано прокурором ОСОБА_5 , що підтверджено прокурором у судовому засіданні про завчасне отримання цього клопотання.
У вказаному кримінальному провадженні 29.05.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені злочинів, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28 ч. 5 ст. 190 КК України.
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2024, застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, який обчислювати з 29.05.2024 по 28.07.2024 включно, без визначення розміру застави, яку відповідно до ухвали Запорізького апеляційного суду від 17.06.2024 залишено без змін, змінивши строк дії ухвали до 27 липня 2014 включно.
Так, захисником подано клопотання про зміну запобіжного заходу після спливу тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, що відповідає вимогам ст.201 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст.201 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, захисника обраний раніше запобіжний захід може бути змінений.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя виходить з того, що докази та обставини, на які посилається прокурор на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків, які також були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Так, слідчий суддя враховує специфіку злочинів, за якими оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння таких та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні в тяжкому та особливо тяжких злочинів, вчинених в умовах воєнного стану, за які передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк: ч. 1 ст. 255 КК України до 12 років з конфіскацією майна, ч. 4 ст. 190 КК України до 8 років, ч. 5 ст. 190 КК України до 12 років з конфіскацією майна, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, однак відносно нього 07.09.2023 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя скерований обвинувальний акт за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, є фізичною особою підприємцем, одружений, має на утриманні малолітню дитину, має місце реєстрації та постійне місце проживання.
Беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочинів, його роль у здійсненні вказаних діянь яка встановлена органом досудового розслідування, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому від суду та незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.
При цьому, слідчий суддя відзначає, що в даному випадку суворість покарання, передбаченого за злочини, в яких підозрюють ОСОБА_4 , в сукупності з даними про особу підозрюваного та іншими обставинами кримінального правопорушення, є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику його переховування.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілих та свідків, іншого підозрюваного у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.
Отже, оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, які характеризують підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на заставу, не підлягає задоволенню, ураховуючи, що у даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості.
Разом з тим, слідчий суддя вважає за можливе одночасно визначити розмір застави у межах 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800,00 грн., з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.
Виходячи з аналізу вищевказаних вимог, враховуючи що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні, в тому числі, злочину передбаченому ч.1 ст.255 КК України, визначення розміру застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є правом слідчого судді, із врахуванням підстав та обставин, передбачених ст.ст.177 та 178 КПК України.
Згідно із ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Пункт 3 ч. 5 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину може бути застосований у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.
У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.
Отже, розмір застави повинен, головним чином, визначатися виходячи з особи підозрюваного, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховуючи той факт, чи буде втрата забезпечення у випадку неявки підозрюваного до суду достатнім стримуючим фактором для нього, щоб не здійснити втечу.
При цьому Європейський суд з прав людини також наголошує, що якщо на карту поставлене право на свободу, гарантоване статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, влада повинна приділяти питанню встановлення відповідного розміру застави таку ж увагу, якби це стосувалося обґрунтування необхідності тримання особи під вартою.
Відтак, ураховуючи викладені обставини щодо особи підозрюваного, тяжкості злочинів інкримінованих останньому, а також думку прокурора, який не заперечував проти визначення альтернативного розміру застави, запропонованого стороною захисту, на переконання слідчого судді підозрюваному ОСОБА_4 слід одночасно визначити заставу у межах розміру, визначеного п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800,00 грн.
Зазначений розмір, з урахуванням доводів викладених у клопотання про зміну запобіжного заходу, не є явно непомірним для підозрюваного. У той же час він є значним та, на думку слідчого судді, цілком здатним забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку підозрюваного.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та суду; не відлучатися з м. Запоріжжя без дозволу слідчого, прокурора або суду.
За таких обставин, клопотання захисника адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підлягає частковому задоволенню, а саме: застосований ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 30.05.2024 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , залишити без змін, одночасно встановивши розмір застави у межах 100 (ста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 302 800,00 грн., з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 201, 309 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу задовольнити частково.
Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та суду;
- не відлучатися з м. Запоріжжя без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на строк до двох місяців з моменту звільнення з-під варти, у межах строку досудового розслідування.
Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 чи іншому заставодавцю відмінному від підозрюваного, обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити строк дії ухвали до 27.07.2024 включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1