Провадження № 1-кс/756/2453/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду міста Києва клопотання старшої слідчої СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної, -

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, заміжньої, без постійного місця роботи, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , поданого у межах кримінального провадження №0003414, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 29 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

31 жовтня 2024 року слідчий звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної у межах кримінального провадження №0003414 від 29 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суть клопотання

У клопотанні слідчий просить застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, із визначенням застави у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Позиція сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, пояснила, що такий запобіжний захід необхідний, оскільки є ризики переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та продовження вчинення кримінального правопорушення, враховуючи неодноразове притягнення до кримінальної відповідальності.

Підозрювана ОСОБА_3 у судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу пов`язаного з триманням під вартою заперечувала, вказавши, що жодних ризиків вказаних прокурором не існує.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та стверджував, що жодних ризиків перешкоджання кримінальному провадженню або продовження вчинення кримінального правопорушення прокурором не доведено. Крім того, зазначені ризики можуть бути усунуті шляхом обрання міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши учасників справи та дослідивши клопотання і додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Встановлені обставини

Згідно Витягу від 29 жовтня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне провадження №0003414 за ознаками кримінального правопорушення частиною 4 статті 185 КК України.

Встановлено, що 29 жовтня 2024 року близько 13 год. 58 хв. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала у приміщенні магазину « Аврора » за адресою: м. Київ, вул. Л.Лук`яненка, 14А , де реалізуючи свій злочинний умисел взяла товар з торгівельного прилавка на загальну суму 934 грн. 40 коп., який склала до власної сумки і не оплативши даний товар вийшла з приміщення магазину « Аврора ». Після чого розпорядилася викраденим майном на власний розсуд. Продовжуючи свої злочинні дії, 29 жовтня 2024 року близько 14 год. 08 хв. ОСОБА_3 повернулася до зазначеного приміщення магазину « Аврора », де повторно взяла товар з торгівельного прилавка на загальну суму 5 164 грн. 00 коп., який не оплативши вийшла з приміщення магазину « Аврора ». У подальшому, ОСОБА_3 утримуючи при собі викрадений товар з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, а викраденим майно розпорядилася на власний розсуд.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_3 спричинила ТОВ «Вигідна Покупка» (ЄДРПОУ №41130363) майнову шкоду у розмірі 6098 грн. 40 коп.

Матеріалами кримінального провадження підтверджується обґрунтованість підозри, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 29 жовтня 2024 року; протоколом огляду місця події від 29 жовтня 2024 року; протоколом огляду місця події від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 29 жовтня 2024 року; протоколом затримання особи ОСОБА_3 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_3 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29 жовтня 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 29 жовтня 2024 року; протоколом огляду предмету від 30 жовтня 2024 року; протоколом огляду предмету від 30 жовтня 2024 року.

Підозрювана ОСОБА_3 раніше судима за частиною 2 статті 185 КК України.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, а саме за таємне викрадення чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходить і положення закону, якими керується

Відповідно до статті 2 Кримінально процесуального кодексу України (далі - КПК України) завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до пункту 5 статті 7 КПК України забезпечення права на свободу та особисту недоторканність віднесено до загальних засад кримінального провадження.

Згідно із частиною першою статті 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Пункт 9 частини другої статті 131 КПК України встановлює, що заходами забезпечення кримінального провадження є , зокрема запобіжні заходи.

Згідно зі пункту 4 частини першої статті 176 КПК України запобіжними заходами є, у тому числі, домашній арешт.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частина 2 статті 177 КПК України встановлює, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує пункти 4, 6, 8, 11, 12 частини першої цієї Статті, зокрема, у частині міцності соціальних зв`язків підозрюваного, репутацію останньої, наявність судимостей, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа , ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваної, слідчий суддя відхиляє доводи прокурора про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрювана постійно мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , а також є заміжньою, що свідчить про наявність тісних соціальних зв`язків. Крім цього, прокурором не надано доказів щодо спроб підозрюваної переховуватись від органів досудового слідства під час досудового розслідування, перешкоджанню кримінальному провадженню та ймовірності настання ризику продовження чи повторення протиправної поведінки. Крім того, у разі застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, ймовірність настання вказаних ризиків нівелюється.

Слідчий суддя зазначає, що наявність ризику вчинення кримінального правопорушення не може бути єдиною та достатньою підставою для обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Оскільки у даному випадку існує більш м`який запобіжний захід, що ймовірно може запобігти таким ризикам.

Також, слідчий суддя наголошує, що згідно з вимогами частини 1 та пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Разом з цим судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин та ризиків, наведених у частині першій статті 177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи, є порушенням вимог пункту 4 статті 5 Конвенції (пункт 85 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України»).

Крім того, згідно із сталою практикою Європейського суду з прав людини, при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Отже, у слідчого судді відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що визначені частиною 5 статті 194 КПК України.

Частинами першою та другою статті 181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає у забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином слідчий суддя не вбачає переконливих доказів того, що підозрювана ОСОБА_3 може переховуватися від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню або вчиняти інші кримінальні правопорушення, та вважає достатнім обрати міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись статтями 7, 31, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 309, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити частково клопотання слідчої про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваноїОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження № 0003414 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 29 жовтня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003414, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 29 жовтня 2024 року, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за місцем проживання: АДРЕСА_1 , строком до 00 год. 00 хв. 31 грудня 2024 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не залишати цілодобово приміщення квартири АДРЕСА_3 - строком до 00 год. 00 хв. 31 грудня 2024 року включно;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора чи суду за межі м. Києва;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання або реєстрації;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0003414 у будь-який спосіб;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_3 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід, пов`язаний з триманням під вартою.

Роз`яснити, що застосування електронних засобів контролю полягає у закріпленні на тілі підозрюваного пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження. Такий пристрій має бути захищений від самостійного знімання, пошкодження або іншого втручання в його роботу з метою ухилення від контролю та сигналізувати про спроби особи здійснити такі дії.

Слідчий, працівник органу Національної поліції перед застосуванням електронного засобу контролю зобов`язаний під розпис роз`яснити підозрюваній правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю.

Роз`яснити, що відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_3 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нею зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

СУДДЯ ОСОБА_14