УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 ,

про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 07.12.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001385,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва 19.11.2024 (вх. № 110539) надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 07.12.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001385.

В обґрунтування поданого клопотання, слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 зазначається таке.

У провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали об`єднаного кримінального провадження № 0001385, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.12.2023, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Зібрані органом досудового розслідування докази дають підстави стверджувати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи активним учасником організованої злочинної групи, за вказівкою ОСОБА_8 , разом із останнім та ОСОБА_7 , здійснювали незаконне перевезення наркотичного засобу з метою збуту - канабіс, та його подальше зберігання в гаражно - будівельному кооперативі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого незаконного збуту. За виконання відведених йому функцій у зазначеній організованій групі ОСОБА_5 постійно отримував від її організатора - ОСОБА_8 грошові кошти, які забезпечували його проживання.

18.11.2024 повідомлено про завершення досудового розслідування та відповідно до ст. 290 КПК України надано доступ до матеріалів досудового розслідування з можливістю скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії.

Водночас у зв`язку із закінчення строку дії запобіжного заходу виникла необхідність у продовженні відносно ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень та ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які мали місце на момент застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу, продовжують існувати.

При цьому в клопотанні слідчим зазначено, що більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані, оскільки не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначене слугувало підставою для звернення слідчого в межах кримінального провадження № 0001385 від 07.12.2023 до суду з клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 19.11.2024 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане слідчим клопотання та просив задовольнити його у повному обсязі, зазначивши про те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, станом на час розгляду клопотання ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

Відтак, на думку прокурора, враховуючи обставини вчинених кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України, тому до ОСОБА_5 необхідно продовжити обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив, що ризики, заявлені слідчим та підтриманні у судовому засіданні прокурором, є необґрунтованими, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників справи, дослідивши наявні у матеріалах клопотання докази, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Як вбачається з наданих у розпорядження слідчого судді матеріалів, слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001385 від 07.12.2023.

03.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

26.08.2024 постановою першого заступника Київської міської прокуратури ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001385 від 07.12.2023 до 3 (трьох) місяців.

25.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, а саме про те, що він підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту, а також у незаконному збуті наркотичних засобів, обіг яких обмежено та психотропних речовин, повторно, вчиненими організованою групою, предметом яких були наркотичні засоби в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.09.2024 у справі № 761/35565/24 продовжено строк досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні до 6 (шести) місяців, тобто до 03.01.2025.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.09.2024 у справі № 761/35571/24 продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , строком до 25.11.2024.

18.11.2024 підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи дозволяють вони встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, встановлювати конкретну кваліфікацію діяння, за яке особа має нести кримінальну відповідальність, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого докази у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

При цьому слідчий суддя зауважує, що питання правильності кваліфікації дій підозрюваної особи, як і наявності чи відсутності в її діях складу кримінального правопорушення, вирішуються виключно остаточним судовим рішенням (вироком суду).

Водночас при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою. При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися у відповідності до ч. 3 ст. 199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Покарання у вигляді позбавлення волі на значний строк, яке може бути призначене ОСОБА_5 у випадку направлення обвинувального акту до суду та визнання його винуватим у вчиненні вищезазначених злочинів значно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та суду на етапі його притягнення до кримінальної відповідальності.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу існує також на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків в цьому кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_5 , як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Продовження існування іншого ризику неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема продовження вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, який поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишається існувати та вірогідність його настання є досить високим. Слідчий суддя враховує, що згідно з пред`явленою підозрою, підозрюваний систематично вчиняв інкриміновані правопорушення та припинив їх вчинення тільки у зв`язку із затриманням.

Характеризуючи дані підозрюваного ОСОБА_5 не переважають можливих ризиків неправомірної його поведінки.

Щодо існування іншого, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України ризику, на наявність якого у клопотанні посилається слідчий та підтриманий прокурором у судовому засіданні, а саме перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, ризик є сумнівними та розцінюються як домисел, оскільки будь-яких доказів на підтвердження зазначеного ризику слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями.

Слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , його вік, стан здоров`я, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, з урахуванням чого, слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну небезпеку інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, в цьому випадку загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу.

Слідчим суддею не встановлено обставин, що за станом здоров`я підозрюваний ОСОБА_5 не може утримуватися в умовах слідчого ізолятору.

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, а саме щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи обсяг підозри у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, з огляду на високий ступінь встановлених ризиків, застосування застави у цьому випадку також не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків, у зв`язку з чим застава не застосовується.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним наявність та продовження існування, заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує сторона обвинувачення, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в цьому випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

З урахуванням вимог частин 3 та 5 статті 115 та частини 3 статті 197 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 18.01.2025.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 372 частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 18 січня 2025 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_10