Справа № 561/1538/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року с-ще Зарічне

Зарічненський районний суд Рівненської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

заявниці - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Зарічне скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового слідства ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, необхідність внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства за фактами кримінального правопорушення

ВСТАНОВИВ:

28 жовтня 2024 року ОСОБА_3 звернулася до Зарічненського районного суду Рівненської області з вказаною скаргою.

В скарзі зазначає, що 23 жовтня 2024 року ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області було отримано заяву (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, проте упродовж 24 годин відомості про це не внесено в ЄРДР, як того вимагає ч. 1 ст. 214 КПК України, а відтак звернулася до суду з вказаною скаргою.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_3 подану скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Заступник начальника СВ ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 в судовому засідання заперечував проти задоволення скарги. Вказував, що заява не містить об`єктивних даних про час, місце, спосіб, обставини вчинення кримінального правопорушення, а тому й підстав для внесення в ЄРДР в поліції не було.

Слідчий суддя заслухавши пояснення заявниці, слідчого, дослідивши матеріали скарги, приходить до такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року.

Згідно правової позиції викладеної в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16 червня 2021 року у справі 991/3847/21, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що 23 жовтня 2024 року ОСОБА_3 звернулася до ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області із заявою про кримінальне правопорушення за ст. 367 КК України щодо службової особи ОСОБА_5

Диспозиція ст. 367 КК України передбачає кримінальну відповідальність за службову недбалість, тобто за невиконання чи неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Об`єктом цього кримінального правопорушення є встановлений законом порядок здійснення службовими особами органів державної влади, місцевого самоврядування, їх апарату своїх повноважень.

З об`єктивної сторони службову недбалість характеризує наявність трьох ознак у їх сукупності: 1) дія або бездіяльність службової особи; 2) наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян; 3) причинний зв`язок між вказаними діями чи бездіяльністю та шкідливими наслідками.

Відповідно до Примітки до ст. 364 КК України істотною шкодою у ст. 367 КК України вважається така, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що відповідно до п. 9 Розділу ХІХ Прикінцеві та перехідні положення Податкового кодексу України становить 151400,00 грн (1514*100=151400).

Суб`єктивна сторона цього кримінального правопорушення характеризується злочинною самовпевненістю, а суб`єктом може бути лише службова особа.

За відсутності будь якої із складових вказаного кримінального правопорушення, обов`язок на з`ясування наявності яких покладений на органи досудового розслідування, виключає можливість кваліфікації дій особи за вказаною статтею Кодексу на стадії розгляду скарги на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Відповідно до п. 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що її доводи зводяться до суб`єктивного бачення описаної нею ситуації про неотримання її двоюрідним братом відстрочки, та не містять реальних об`єктивних даних які вказують можливий факт вчинення селищним головою ОСОБА_5 дій, які містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України.

За наведених обставин, слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України.

Керуючись ст. 303 - 307 КПК України

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1