справа № 619/2097/24
провадження № 1-кс/619/765/24
УХВАЛА

іменем України

15 липня 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000048від 27 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженню № 0000048 від 27 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

Клопотання обґрунтовується тим, що ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 10 квітня 2024 року накладено арешт на його майно, а саме на: 497 400,00 гривень, 81 600 доларів США, ноутбук «Lenovo» серійний номер S/N: PF3HW4BV та зарядний пристрій до нього з серійним номером 8SSA10M42760C2TYJ1CL0P38, мобільний телефон Samsung S 21 FE з двома sim картами, мобільний телефон Samsung S 10 плюс.

Заявник в клопотанні зазначає, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки вилучення вказаного майна і накладення на нього арешту було зроблено, як у свідка.

Ноутбук та мобільні телефони йому необхідні для роботи, грошові кошти необхідні для придбання житла, так як будинок, в якому він проживав у АДРЕСА_1 , зруйновано.

ОСОБА_3 подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі.

Прокурор та слідчий СВВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області в судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання повідомлялись належним чином, про що свідчить супровідний лист про направлення повідомлення про розгляд клопотання, відзивів на вказане клопотання, на адресу слідчого судді, не було направлено.

З огляду на вказане, слідчий суддя, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, вважає за можливе проводити розгляд клопотання за відсутності заявника, прокурора та слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки своїм правом присутності, останні не скористалися.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання (додатків до клопотання не додано), слідчий суддя надходить наступних висновків.

Встановлено, що СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області під процесуальним керівництвом Дергачівської окружної прокуратури Харківської області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 27.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

10 квітня 2024 року слідчим суддею Дергачівського районного суду Харківської області задоволено клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 та винесено ухвалу по справі № 619/2097/24 про накладення арешту натимчасово вилучене майно 28 березня 2024 року в ході обшуку в будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ,де проживає ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із забороною відчуження, користування та розпорядження, а саме: нагрошові кошти та предмети: - 210 000 (двісті десять тисяч) гривень; - 99 000 (дев`яносто дев`ять) тисяч гривень; - 2 400 (дві тисячі чотириста гривень); - 180 000 (сто вісімдесят тисяч) гривень; - 81 600 (вісімдесят одну тисячу шістсот) доларів США: 815 купюр номіналом по 100 доларів США та 2 купюри по 50 доларів США, які було поміщено до сейф-пакету PSP 2405477; - ноутбук «Lenovo» серійний номер S/N: PF3HW4BV, на який встановлений пароль 2550, а також зарядний пристрій до нього з таким серійним номером: 8SSA10M42760C2TYJ1CL0P38, які було поміщено до сейф-пакету PSP 3155636, до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Мобільні телефони, а саме: - мобільний телефон Samsung S 21 FE з двома sim картами та мобільний телефон Samsung S 10 плюс (заявник в клопотанні зазначає вказані телефони) 28.03.2024 року в ході обшуку в будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ,де проживає ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками поліції не вилучались і арешт 10.04.2024 року слідчим суддею не накладався (справа № 619/2097/24, провадження № 1-кс/619/428/24).

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 вказаного Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

У рішенні Європейського суду з прав людини справа «Будченко проти України» в розділі «Оцінка суду» встановлено: п. 40 «Суд нагадує, що найважливішою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном має бути законним. Цей принцип означає, що застосовні положення національного законодавства є достатньо доступними, чіткими та передбачуваними у їх застосуванні.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як вбачається із клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, 10 квітня 2024 року, на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області, накладено арешт на майно, а саме на: - 497 400,00 гривень; - 81 600 доларів США; - ноутбук «Lenovo» серійний номер S/N: PF3HW4BV та зарядний пристрій до нього з серійним номером 8SSA10M42760C2TYJ1CL0P38; - мобільний телефон Samsung S 21 FE з двома sim картами; - мобільний телефон Samsung S 10 плюс.

Особа, що звернулась із клопотанням, обґрунтовує свої вимоги тим, що на даний час відпала потреба в подальшому арешті вказаного майна.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: - хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна, тощо/; - перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; - яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; - мотивація чому слід скасувати арешт. Ці вимоги закону заявником, при подачі клопотання, не виконані.

Крім того, до клопотання не долучено копії ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 10 квітня 2024 року (справа № 619/2097/24, провадження № 1-кс/619/428/24), у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості перевірити підстави накладення арешту та його обґрунтованість. Тобто слідчий суддя, не дослідивши ухвалу про накладення арешту, не може встановити, на підставі яких доказів слідчим суддею прийнято рішення про арешт майна, чим слідчий суддя обґрунтовував таку необхідність та з яких даних виходив.

Також, заявником не зазначено детальний перелік, види та характеристики майна, не надано документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном, що позбавляє суд можливості вирішити питання про його скасування.

В клопотанні не зазначається звідки, коли і ким вилучались мобільний телефон Samsung S 21 FE з двома sim картами та мобільний телефон Samsung S 10 плюс, оскільки вказані телефони при обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 співробітниками поліції не вилучались і 10 квітня 2024 року слідчим суддею арешт на вказані телефони не накладався (справа № 619/2097/24, провадження № 1-кс/619/428/24).

За таких обставин вважаю, оскільки досудове розслідування на даний час триває, в задоволенні клопотання слід відмовити, особою, що звернулась із клопотанням, не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в його застосуванні відпала потреба.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна у кримінальному провадженні № 0000048від 27 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1