ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/619/24
Провадження № 1-кп/483/139/2024
У Х В А Л А

Іменем України

24 жовтня 2024 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції з використанням прокурором власних технічних засобів кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035 від 05 березня 2024 року, за обвинуваченням,

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Новоолексіївка, Генічеського району, Херсонської області, є громадянином України, з вищою освітою, одружений, стрілець 2 мотопіхотного відділення 2 мотопіхотного взводу 3 мотопіхотної роти мотопіхотного батальйону військової частини НОМЕР_1 , не судимого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000035 від 05 березня 2024 року відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №129 від 09 травня 2022 року був призваний на військову службу за мобілізацією в особливий період та в даний час проходить військову службу на посаді стрільця 2 мотопіхотного відділення 2 мотопіхотного взводу 3 мотопіхотної роти мотопіхотного батальйону військової частини НОМЕР_1 .

Відтак, з 09 травня 2022 року тобто з моменту зарахування ОСОБА_4 до списків особового складу військової частини, останній набув статусу військовослужбовця особи, яка проходить військову службу та з цього ж дня розпочав виконання військового обов`язку проходження військової служби.

ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, відповідно до ст. і 1 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24 березня 1999 року №548-ХІУ, зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути хоробрим, ініціативним і дисциплінованим, не допускати негідних вчинків.

Однак, діючи в порушення вимог вищезазначених нормативних актів, солдат ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення проти власності.

24 лютого 2022 року указом Президента України Володимира Зеленського №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України на 30 діб та який 20.03.2022р. Законом України про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №2119-ІХ (реєстр. №7168) продовжено на 30 діб до 25.04.2022р. Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022р. «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України № 259/2022 та продовжено строк дії воєнного стану в Україні строком на 30 діб. Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022р. затверджено Указ Президента України від 17.05.2022р. № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Законом № 2500 затверджено Указ Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022р. № 573/2022, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, до 21 листопада 2022 року. Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022р. затверджено Указ Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.11.2022р. № 757/2022, за яким воєнний стан в Україні з 05:30 год. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Законом України № 2915-ІХ від 07.02.2023 року затверджено Указ Президента України від 06 лютого 2023 року №:58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Законом затверджено Указ Президента України від 1 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб (тобто до 18 серпня 2023 року). Відповідно до Указу № 451 строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05:30 год. 18.08.2023р. строком на 90 діб, тобто до 16 листопада 2023 року. Відповідно до Указу № 734/2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05:30 16.11.2023 строком на 90 діб, тобто до 14 лютого 2024 року. Відповідно до Указу № 10456 строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05:30 год. 14.02.2024р. строком на 90 діб, тобто до 13 травня 2024 року.

ОСОБА_4 24 січня 2024 року в період часу з 10 год. 31 хв. по 10 год. 38 хв., перебуваючи в приміщенні торговельного закладу «Аврора» ТОВ «Вигідна покупка», розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , маючи прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом і ціллю наживи, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, під час дії введеного в Україні воєнного стану, непомітно для оточуючих, шляхом вільного доступу, таємно викрав майно, яке належить ТЗ «Аврора», ТОВ «Вигідна покупка», а саме: зарядний пристрій Power Bank «kIGo» 10000 mAh 10+ чорного кольору вартістю 399 грн. 00 коп. в кількості 1 шт., напій енергетичний б/a «Non Stop» 0,25л вартістю 22 грн. 00 коп. в кількості 1 шт. та батончик шоколадний «Nestle Lion King 2+1» 90г вартістю 34 грн. 00 коп. в кількості 1 шт.

Після цього, ОСОБА_4 розпорядився вказаним майном на власний розсуд, тим самим виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, чим заподіяв ТЗ «Аврора» ТОВ «Вигідна покупка» матеріальний збиток на загальну суму 455 грн 00 коп.

В судовому засіданні обвинуваченим заявлено клопотання про закриття кримінального провадження у справі з підстав, передбачених п. 1-2 ч. 2 ст. 284 КПК України, оскільки 18 липня 2024 року прийнято Закон № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який набрав чинності 09 серпня 2024 року та за змістом якого дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка майна, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у разі, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, то такі дії також визнаються дрібною крадіжкою, однак кваліфікуються за ч. 2 ст. 51 КУпАП. Оскільки вартість викраденого майна становить 455 грн 00 коп., його дії підпадають під ознаки адміністративної відповідальності та виключають кримінальну.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Заслухавши думки учасників судового засідання щодо заявленого прокурором клопотання суд дійшов такого.

Статтею 58 Конституції України визначено, що Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У своєму Рішенні від 24 грудня 1997 року № 8-зп/1997 Конституційний Суд України зазначив, що Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього. (абзаци другий, третій пункту 2 мотивувальної частини).

Разом з тим, у Рішенні Конституційного Суду України (Другий сенат) від 7 квітня 2021 року № 1-р(ІІ)/2021 зазначено, що в розумінні приписів статей 3, 8, 28, 55, 58, 62, пункту 22 частини першої статті 92 Конституції України у їх взаємозв`язку держава має позитивний обов`язок створювати належні національні організаційно-правові механізми притягнення особи до кримінальної відповідальності, які здатні гарантувати всебічну охорону людської гідності, зокрема забезпечувати функціонування та завершення кримінального провадження таким чином, щоб було дотримано найважливіших конституційних гарантій захисту особи від необґрунтованого кримінального переслідування, а саме базового принципу верховенства права і пов`язаних із ним принципів.

Приписами ч. 1 ст. 5 КК України встановлено, що Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

При цьому, як зазначив у постанові Верховний Суд від 09 вересня 2019 року в справі №591/6379/16-ц, передбачені ч. 1 ст. 5 КК України підстави для закриття кримінальної справи не пов`язані із встановленням фактичних обставин справи, що свідчать про відсутність в діянні особи складу злочину, а пов`язані зі змінами законодавства про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1, ч. 6 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом Закону № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року, який набрав чинності 09 серпня 2024 року статтю 51 КУпАП викладено в наступній редакції:

Дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, -

тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб.

Дія, передбачена частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, -

тягне за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

Повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, -

тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від десяти до п`ятнадцяти діб.

Дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені особою, яка три і більше разів протягом року піддавалася адміністративному стягненню за дрібне викрадення чужого майна, -

тягнуть за собою накладення штрафу від шестисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк п`ятнадцять діб".

З аналізу зазначеної норми слідує, що у разі викрадення особою майна вартістю до 3 028 грн, то такі дії підпадають під ознаки адміністративної відповідальності та виключають кримінальну, тобто фактично декриміналізовані дії осіб, які вчинили викрадення майна вартістю до 30 28 грн.

Декриміналізація - це юридична перекваліфікація частини кримінально караних діянь і переведення їх в розряд адміністративних, дисциплінарних та інших правопорушень або правомірних дій. Декриміналізацією також визнається скасування раніше діючої кримінально-правової заборони, якою поведінка певного виду визнавалася як злочин; переведення діянь із категорії злочинних у категорію не злочинів. Практична реалізація декриміналізації допомагає підтримувати кримінальне законодавство в «актуальному» стані, швидко реагувати на зміни у суспільстві та державі.

Під скасуванням кримінальної відповідальності за діяння слід розуміти його декриміналізацію (повну або часткову), яка може бути досягнута, зокрема, шляхом скасування норм Особливої частини КК України; внесення змін до них - включення до диспозицій додаткових ознак або виключення ознак, які були у попередній редакції норми; нового офіційного тлумачення кримінально-правової норми, яке змінює обсяг забороненої цією нормою поведінки без зміни її змісту (аналогічна позиція міститься у постанові ККС ВС від 24 липня 2018 року у справі № 569/4061/17).

За змістом п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у редакції від 01.12.2022, яка діє час розгляду справи, кримінальне провадження закривається в разі, якщо, зокрема, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння. Підставами для закриття кримінального провадження у випадку втрати чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння є згода на це підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно абзацу 5 частини 7 ст. 284 КПК України, ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.

У новій Главі 36-1 КПК України визначено особливості здійснення кримінального провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 479-2 КПК України, суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, констатує відсутність караності діяння за змістом нового кримінального закону і, відповідно, не тягне для особи будь-яких кримінально-правових наслідків, навпаки, спрямоване на захист прав цієї особи, а тому, враховуючи, що питання про кримінальну відповідальність за діяння, яке втратило якість злочинності, виключається в принципі, то й кримінальне переслідування відносно підозрюваного, обвинуваченого підлягає припиненню. А тому суд у судовому провадженні (не тільки підготовчому) не може не відреагувати на зміну державою оцінки певного діяння, і має у процесуальному порядку відреагувати на скасування кримінальної відповідальності за діяння. Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 11 грудня 2019 в справі № 153/1289/18.

Частиною 1 ст. 61 ЗУ «Про правотворчу діяльність» від 24 серпня 2023 року, визначено перелік способів за яких нормативно-правовий акт або окремий його структурний елемент вважається таким, що втратив чинність. Серед інших способів законодавець також визначив, втрату чинності нормою, зокрема, якщо суб`єкт правотворчої діяльності прийняв (видав) у встановленому цим Законом порядку рішення про визнання прийнятого (виданого) ним нормативно-правового акта або окремого його структурного елемента таким, що втратив чинність та в інших випадках, визначених законом.

Проаналізувавши вищезазначені норми, суд дійшов висновку, що законодавець, у порядку, визначеному ЗУ «Про правотворчу діяльність», хоча і не приймав рішення про визнання нечинною ст. 185 КК України, проте в інший спосіб, змінивши норму ст. 51 КУпАП щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна, зокрема збільшивши суму викраденого майна для настання кримінальної відповідальності фактично декриміналізував кримінальне правопорушення за ст. 185 КК України, де вартість викраденого майна становить менше 3 028 грн, тому суд вважає, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , виходячи зі змісту обвинувального акту, підлягає закриттю без встановлення фактичних обставин справи на стадії підготовчого судового засідання, а тому клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню.

Запобіжний захід обвинуваченому не обирався. Речові докази у справі та процесуальні витрати відсутні.

Цивільний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Вигідна покупна» до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 284, 369, 371, 372, 395, 479-2 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання обвинуваченого про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035 від 05 березня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035 від 05 березня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, закрити у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Цивільний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Вигідна покупна» до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через суд, який постановив ухвалу, протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуюча: