УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року

м. Київ

справа № 526/2352/21

провадження № 51-6094 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу представника цивільного відповідача КП «Гадяч-житло» - адвоката ОСОБА_4 на вирок Гадяцького районного суду Полтавської області від 06 червня 2023 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 07 травня 2024 року щодо засудженого ОСОБА_5 .

Суть питання та встановлені судом обставини

Вироком Гадяцького районного суду Полтавської області від 06 червня 2023 року ОСОБА_5 засуджено за ч. 2 ст. 286 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 3 роки.

Цивільний позов ОСОБА_6 до КП «Гадяч-житло», ОСОБА_5 задоволено частково. Ухвалено стягнути з КП «Гадяч-житло» на користь ОСОБА_6 матеріальні збитки в розмірі 66 850 гривень - вартість пошкодженого автомобіля, 4200 гривень - витрати на проведення експертизи, 38 500 гривень - витрати на правову допомогу, 500 000 гривень - відшкодування моральної шкоди. В іншій частині позовні вимоги ОСОБА_6 залишено без задоволення.

Вирішено питання щодо процесуальних витрат, речових доказів у провадженні, скасовано арешт на майно.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 07 травня 2024 року вирок суду першої інстанції змінено в частині призначеного покарання та цивільного позову. Постановлено вважати ОСОБА_5 засудженим за ч. 2 ст. 286 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 3 роки. На підставі ст. 75 цього Кодексу звільнено його від відбування основного покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 3 роки.

Цивільний позов у частині стягнення матеріальних збитків змінено, постановлено стягнути з КП «Гадяч-житло» на користь ОСОБА_6 82 531,38 гривень матеріальної шкоди. В решті вирок залишено без зміни.

Представник цивільного відповідача звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій не погоджується з вказаними судовими рішеннями в частині вирішення цивільного позову та порушує питання про їх перегляд у касаційному порядку.

Мотиви Суду

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК України, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог пунктів 4, 5 ч. 2 та ч. 6 цієї статті.

Згідно зі ст. 427 цього Кодексу в касаційній скарзі, серед іншого, зазначаються обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому саме полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень, та вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції. Крім того, до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.

Відповідно до ст. 438 КПК України підставами для зміни або скасування судових рішень судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність і невідповідність призначеного судом покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого. При вирішенні питання

про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 433 КПК України передбачено, що суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Тобто суд касаційної інстанції є судом права, а не факту.

Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати конкретні порушення закону, що є підставою для їх зміни

чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. Кожна

із зазначених підстав скасування чи зміни судових рішень є самостійною та потребує зазначення доводів із їх належним обґрунтуванням.

Так, коли сторона вимагає скасування або зміни судового рішення, посилаючись

на порушення, допущене під час кримінального провадження, вона має обґрунтувати не лише наявність такого порушення, але й надати доводи тому, як воно істотно позначилося на можливостях сторони відстоювати свою позицію у справі. Для цього сторона має продемонструвати, що вона під час кримінального провадження вжила заходів у межах процесуальних можливостей, наданих їй кримінальним процесуальним законодавством, для виправлення ситуації, що склалася внаслідок стверджуваного порушення.

Однак всупереч вищевказаному представник цивільного відповідача, не погоджуючись з оскарженими судовими рішеннями в частині вирішення цивільного позову, не наводить обґрунтування допущення судами таких порушень, які в силу ст. 412 КПК України є істотними та тягнуть за собою скасування оскаржених вироку і ухвали на підставі, передбаченій п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК України.

Натомість адвокат заперечує правильність встановлення фактичних обставин кримінального провадження та посилається на неповноту судового розгляду, що в силу статей 433, 438 КПК України не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.

Крім цього, представник вказує на неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, однак доводів на обґрунтування своєї позиції з урахуванням положень ст. 413 цього Кодексу взагалі не наводить.

Адвокат ОСОБА_4 зазначає про невідповідність ухвали апеляційного суду вимогам ст. 419 КПК України, однак такі її твердження, з огляду на зміст поданої касаційної скарги, є невмотивованими.

До того ж вимоги представника про скасування оскаржених судових рішень та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції не узгоджуються з положеннями ст. 436 КПК України, якою визначено повноваження касаційного суду за наслідками розгляду касаційної скарги.

Також у порушення вимог ч. 6 ст. 427 КПК України адвокатом не долучено до касаційної скарги її копій з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження й усім учасникам судового провадження.

Відповідно до ст. 429 КПК України суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Колегія суддів звертає увагу, що недоліки касаційної скарги можуть бути усунуті шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК України не додано усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

З огляду на викладене, керуючись ст. 429 КПК України, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу представника цивільного відповідача слід залишити без руху та встановити їй строк для усунення допущених недоліків.

З цих підстав Суд постановив:

Касаційну скаргу представника цивільного відповідача КП «Гадяч-житло»

- адвоката ОСОБА_4 на вирок Гадяцького районного суду Полтавської області від 06 червня 2023 року та ухвалу Полтавського апеляційного суду від 07 травня 2024 року щодо засудженого ОСОБА_5 залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків - десять днів із дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_7 ОСОБА_3