Справа № 461/7672/24
Провадження № 1-кс/461/5729/24
УХВАЛА

26.09.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржників - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , на постанову слідчого про відмову у задоволенні клопотання,

встановив :

адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову слідчого, у якій, просить:

- скасувати постанову про часткову відмову у задоволенні клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 від 11.09.2024 року у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001026 від 13.09.2023 за ч. 2 ст. 286 КК України;

- зобов`язати старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001026 від 13.09.2023 за ч. 2 ст. 286 КК України призначити комплексну автотехнічну, транспортно-трасологічну експертизу, на вирішення якої поставити питання заявлені у клопотанні представника потерпілих у провадженні.

Подану скаргу мотивує тим, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 мають процесуальний статус потерпілих у кримінальному провадженні №0001026 від 13.09.2023 за ч. 2 ст. 286 КК України.

10.09.2024 року представник потерпілих звернувся до слідчого у згаданому кримінальному провадженні з клопотання про призначення комплексної автотехнічної, транспортно-трасологічної експертизи.

Постановою старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 від 11.09.2024 року наведене клопотання було задоволено частково.

З даною постановою скаржник не погоджується, з огляду на те, що вважає таку необґрунтованою та безпідставною. Так, скаржник зазначає, що фактичною підставою для часткового задоволення клопотання слідчим наведено необхідність отримання додаткових вихідних даних. Натомість, скаржник вважає, що така підстава не може вважатися належною, оскільки наявні у матеріалах докази, у тому числі експертні висновки, містять протиріччя, які повинні бути перевірені саме у спосіб запропонований представником потерпілих.

Також, скаржник зазначає, що наведене процесуальне рішення слідчого суперечить принципам повноти і об`єктивності проведення досудового розслідування та кримінального провадження.

З огляду на вищенаведене, просить скаргу задовольнити.

Скаржник у судовому засіданні скаргу підтримав з мотивів наведених у ній. Також, скаржник додатково звернув увагу на тривалий час досудового розслідування та зазначив, що після винесення оскаржуваної постанови, особи про допит яких наведено у ній допитані не були.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду повідомлення згідно якого просить проводити розгляд скарги за його відсутності. Також, слідчий вказав, що у кримінальному провадженні проведено усі необхідні слідчо-розшукові дії та заплановано ще один одночасний допит потерпілих та свідка, на даний час в органу досудового розслідування немає додаткових даних для призначення комплексної експертизи.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи скаржника, приходжу до наступного висновку.

Слідчим суддею, з долучених до скарги документів, встановлено наступне.

Слідчим управлянням Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001026 від 13.09.2023 за ч. 2 ст. 286 КК України.

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 мають процесуальний статус потерпілих у кримінальному провадженні №0001026 від 13.09.2023 за ч. 2 ст. 286 КК України.

10.09.2024 року представник потерпілих звернувся до слідчого у згаданому кримінальному провадженні з клопотання про призначення комплексної автотехнічної, транспортно-трасологічної експертизи.

Постановою старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 від 11.09.2024 року наведене клопотання було задоволено частково.

В мотивах наведеної постанови зазначено, що 11.09.2024 старшим слідчим ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_8 було задоволено клопотання представника потерпілих ОСОБА_3 про проведення допиту свідка та одночасного допиту свідка і потерпілих. Також, зазначено, що станом на день винесення постанови підстав для призначення експертизи немає, адже органом досудового розслідування не здобуто нових об`єктивних даних, які не перевірялись у даному провадженні.

Оцінюючи доводи скаржника та наведені вище обставини, слід відзначити наступне.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1,2 статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру,

Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до положень ст. 243 КПК України, експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Згідно ст. 244 КПК України, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

У клопотанні зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи;

5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються:

копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Клопотання розглядається не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли участь такої особи визнана слідчим суддею обов`язковою.

У разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення клопотання.

Слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, яка звернулася з клопотанням, доведе наявність підстав, визначених частиною першою цієї статті.

До ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Слідчий суддя має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

При задоволенні клопотання про залучення експерта слідчий суддя у разі необхідності має право за клопотанням особи, яка звернулася з клопотанням про залучення експерта, вирішити питання про отримання зразків для експертизи відповідно до статті 245 цього Кодексу.

Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він залучений.

Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Аналіз наведених положень КПК України свідчить про те, що слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності, у тому числі у вирішенні питань збирання доказів шляхом призначення експертних досліджень.

З аналізу скарги та пояснень скаржника у судовому засіданні встановлено, що потерпілим надано можливість ознайомитись з матеріалами кримінального провадження. Незважаючи на наведене, доводи скаржника про наявність розбіжностей у доказах здобутих органом досудового розслідування, скаржником не підкріплена жодними матеріалами, документами чи доказами.

Варто, також відзначити, що цілком логічним і обґрунтованим є доводи слідчого наведені у постанові щодо недоцільності призначення експертного дослідження до проведення допитів осіб наведених у задоволеному клопотанні представника потерпілого, адже очевидним є те, що у разі призначення експертизи наявність у розпорядженні експерта додаткових даних (у даному випадку відомостей повідомлених свідком і потерпілими під час додаткового допиту) забезпечить повноту та об`єктивність відповідного висновку.

Слід також відзначити, що слідчим не прийнято рішення про відмову у призначенні експертизи, а лише вирішено питання проведення додаткових слідчих дій для встановлення підстав проведення відповідного дослідження.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що скарга задоволенню не підлягає.

Разом з тим, з метою недопущення прав потерпілих, вважаю за необхідне звернути увагу органу досудового розслідування на необхідність дотримання розумних строків під час проведення слідства.

Керуючись ст.ст.303, 304,306,307 КПК України,

постановив:

У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1