Дата документу 27.06.2024 Справа № 335/2091/24
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
Єдиний унікальний №335/2091/24 Слідчий суддя в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження №11-сс/807/430/24 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст.183 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року місто Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянула в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Запоріжжя, громадянки України, яка не заміжня, має на утриманні малолітню дитину, не працевлаштована, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_7 ,

підозрюваної ОСОБА_6 - в режимі відеоконференції з приміщенням ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_8 .

Захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 07 червня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого ОСОБА_10 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, до 14 липня 2024 року включно.

Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що з урахуванням даних про особу підозрюваної, встановлення слідчим суддею ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також змісту повідомленої ОСОБА_11 підозри за ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, яка визнана слідчим суддею обґрунтованою, з урахуванням положень ч.6 ст.176 КПК України, відсутні підстави для застосування до підозрюваної іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 просить скасувати оскаржувану ухвалу та обрати підозрюваній запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В обґрунтування своїх вимог в апеляційній скарзі зазначає, що слідчий суддя виніс необґрунтоване рішення всупереч законним правам та інтересам підозрюваної та без врахування даних, що характеризують її.

На думку захисника, слідчий суддя задовольнив клопотання органу досудового розслідування, ґрунтуючись лише на їх припущеннях, тим самим не в повній мірі дотримався вимог ст.178 КПК України.

Вказує, що наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, в діях підозрюваної є лише припущенням органу досудового розслідування, оскільки вони не підтверджуються доказами.

Зазначає, що ОСОБА_12 є раніше не судимою особою, не мала і не має наміру ухилятися від органу досудового розслідування та суду. Злочин, у якому підозрюється остання, не пов`язаний із застосуванням насильства, потерпілі відсутні, тому у слідства і суду не було жодних підстав вважати що вона буде якимось чином незаконно впливати на потерпілих та свідків (більш того роз`яснення цього ризику відсутнє у клопотанні). Жодних матеріальних збитків дії підозрюваної не спричинили.

Просить врахувати обставини, що характеризують ОСОБА_12 , як людину, яка не є суспільно небезпечною, має постійне місце проживання та реєстрації.

Вказує, що слідчим суддею було проігноровано той факт, що підозрювана є особою з інвалідністю 3 групи. Інвалідність встановлено довічно.

Також, вказує, що ОСОБА_12 має на утриманні неповнолітню дитину, яку відповідно до ст.135 Сімейного кодексу України, виховує самостійно.

Вважає, що при обранні запобіжного заходу, слідчим суддею мали бути належним чином враховані мотив та мета скоєння злочину підозрюваною.

Згідно з ухвалою слідчого судді, 15 травня 2024 року до Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізької області ОСОБА_13 , яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні - начальником відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_12

27 травня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту, слідчого управління Головного управління Національної поліції в Запорізької області ОСОБА_10 , яке погоджене прокурором у кримінальному провадженні - начальником відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_12 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, яке подано відповідно до ч.2 ст.185 КПК України, у порядку зміни раніше поданого клопотання про застосування до ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_12 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.114-1 КК України, що полягає у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

14 травня 2024 року ОСОБА_12 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України.

Заслухавши доповідь судді; підозрювану ОСОБА_6 та її захисника, які підтримали апеляційну скаргу; прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та вважав, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, переглядаючи оскаржувану ухвалу в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що остання підлягає задоволенню частково, з таких підстав.

Згідно з вимогами ст.ст.177, 178 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

На думку колегії суддів, слідчий суддя дотримався цих вимог закону при розгляді клопотання.

З наданих суду матеріалів кримінального провадження убачається, що наведені у клопотанні слідчого підстави для застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою перевірялись слідчим суддею при розгляді клопотання. При цьому, у судовому засіданні заслухані пояснення підозрюваної, доводи її захисника, прокурора, та з`ясовані обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України, слідчим суддею враховано, вагомість наявних доказів вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ), конкретні обставини вказаного кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у інкримінованому їй кримінальному правопорушенні. Також, враховано процесуальну поведінку підозрюваної і те, що злочин, передбачений ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ), вчинено за попередньою змовою групою осіб, проти вжиття військовослужбовцями Збройних Сил України мобілізаційних заходів, під час дії воєнного стану, і існує ризик, що така діяльність підозрюваної може продовжуватися, оскільки у судовому засіданні остання зазначала, що вона вважає таку свою діяльність законною і такою, що спрямована на захист живих людей від незаконних дій ТЦК та СП.

Як убачається з наданих матеріалів провадження та встановлено слідчим суддею, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні за попередньою змовою групою осіб вищевказаного кримінального правопорушення, а саме у перешкоджанні законної діяльності Збройних сил України шляхом перешкоджання військовослужбовцям Збройних сил України у проведенні мобілізаційних заходів, а також шляхом створення та поширення за допомогою мережі Інтернет через канали відеохостінгу «Ютуб» інформації, яка б мала викликати у населення уяву про протиправність мобілізаційних заходів, відсутність повноважень на їх проведення у відповідних структурних підрозділів Збройних сил України та дискредитацію цих підрозділів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: відомостями з протоколу огляду від 11 грудня 2023 року; протоколу огляду від 21 грудня 2023 року; протоколу обшуку; показаннями свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17 ; висновками сематико-текстуальних експертиз; іншими матеріалами кримінального провадження.

Додатково прокурором при апеляційному розгляді надано відомості про те, що 17 червня 2024 року ОСОБА_18 повідомлено про нову підозру за ч.2 ст.28, ч.1 ст.114-1 КК України, а також надано докази на підтвердження обґрунтованості вказаної підозри, що містяться: у протоколі огляду від 17 червня 2024 року; CD диску із відеозаписом до протоколу огляду від 17 червня 2024 року; протоколі огляду від 24 травня 2024 року; CD диску із відеозаписом до протоколу огляду від 24 травня 2024 року.

При апеляційному розгляді ОСОБА_6 повідомила, що отримувала нове повідомлення про підозру. Захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_8 повідомила, що вона ознайомлена з текстом нової підозри, оскільки приймала участь при її врученні.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу («Мюррей проти Сполученого Королівства» («Murrey v. the United Kingdom»)). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» («Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom»)).

У рішенні Європейського Суду з прав людини «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року вказано на те, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності зі статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ані в момент арешту, ані під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Колегія суддів вважає, що надані слідчим та прокурором докази є переконливими, узгоджуються між собою та є достатніми для висновку, що ОСОБА_6 могла вчинити інкриміноване їй кримінальне правопорушення, тобто про те, що підозра є обґрунтованою.

Об`єктивних даних, які б свідчили про те, що надані слідчим докази отримані з порушенням порядку, передбаченого Кримінальним процесуальним кодексом України, колегією суддів не встановлено.

Доводи сторони захисту про те, що в діях ОСОБА_6 відсутній склад злочину, а справа є сфальсифікованою, є передчасними та мають перевірятися під час досудового розслідування та оцінюватись у сукупності з іншими доказами. Досудове розслідування ще триває, всі обставини провадження встановлюються.

Перевіряючи доводи клопотання щодо наявності ризиків, про які вказано у клопотанні, слідчий суддя фактично дійшов висновку про те, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, існують, а саме: можливість підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обґрунтовуючи свої висновки в цій частині, слідчий суддя обґрунтовано вказав, що дані, які характеризують особу підозрюваної, та обставини вчинення кримінального правопорушення, яке посягає на основи національної безпеки України, під час введеного в країні воєнного стану та повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, мають підвищену суспільну небезпеку, дають слідчому судді підстави для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. На думку слідчого судді, вказаний запобіжний захід буде відповідати меті його застосування, що полягає у забезпеченні виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам, визначеним ст.177 КПК України, і які існують на даний час.

З оскаржуваної ухвали убачається, що слідчий суддя врахував, дані про особу підозрюваної ОСОБА_6 , яка незаміжня, має на утриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштована, має зареєстроване місце проживання та місце проживання, де вона фактично проживає, та те, що першочергово сторона обвинувачення зверталась до суду із клопотанням про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та лише після неявок підозрюваної у судові засідання для розгляду вказаного клопотання, слідчий з прокурором звернулись до суду із клопотанням про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке вдалось розглянути лише після затримання підозрюваної, що в сукупності свідчить, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_6 .

Зважив слідчий суддя і на те, що ОСОБА_6 намагалась здійснити тиск на слідчого ОСОБА_19 , у зв`язку із проведенням ним досудового розслідування кримінального провадження, та з цією метою розмістила у телеграм-каналі та ютуб-каналі заклики надати їй контакти слідчого, відомості про його місце проживання, батьків, дітей та всю іншу інформацію щодо слідчого.

З огляду на фактичні обставини провадження, ступінь тяжкості інкримінованого ОСОБА_18 правопорушення, суворість можливого покарання, а також враховуючи відомості про особу підозрювану у сукупності, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про доведеність ризиків, вказаних у клопотанні, і про те, що інші запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання цим ризикам. Свої висновки слідчий суддя належним чином вмотивував.

У зв`язку з викладеним, застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою є цілком обґрунтованим та відповідає вимогам, визначеним ст.ст.177, 178 КПК України.

Вказані висновки слідчого судді стороною захисту не спростовані з наданням відповідних доказів.

Таким чином, колегія суддів вважає, що слідчий суддя врахував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість тримання особи під вартою, суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, та своїм рішенням забезпечив високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі стороною захисту, та ті, що заявлені при апеляційному розгляді, на думку колегії суддів, правильності висновків слідчого судді не спростовують.

Твердження сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, перевірялися слідчим суддею та спростовані в оскаржуваній ухвалі.

Посилання сторони захисту на те, що підозрювана є раніше не судимою особою, не мала і не має наміру ухилятися від органу досудового розслідування та суду, є людиною, яка не є суспільно небезпечною, має постійне місце проживання та реєстрації, має інвалідність та виховує сама дитину, правильність висновків слідчого судді не спростовують та не зменшують встановлених ризиків, з огляду на фактичні обставини провадження, відомості про особу підозрюваної, ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення.

Окрім того, доводи сторони захисту про те, що підозрювана не мала наміру ухилятися від органу досудового розслідування та суду, спростовуються матеріалами провадження, згідно з якими вчинення підозрюваною таких дій є доведеним, що і стало вирішальною підставою для зміни раніше поданого клопотання та звернення слідчого з клопотанням про обрання щодо підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Твердження апелянта про неповноту з`ясування обставин справи судом, є безпідставними, суперечать матеріалам провадження і змісту оскаржуваної ухвали.

Порушення слідчим суддею вимог КПК України при розгляді клопотання, як про це зазначає сторона захисту, не убачається.

Стосовно доводів підозрюваної про те, що відомості до ЄРДР були внесені без законних на то підстав, також є безпідставними та спростовуються матеріалами провадження.

Доводи підозрюваної про те, що при проведенні обшуку за місцем її проживання було порушено її права та права її дитини, на думку колегії суддів, є передчасними, не підтверджуються наявними матеріалами та не стосуються питання, яке перевіряється у цьому судовому провадженні - щодо законності та обґрунтованості застосованого до останньої запобіжного заходу.

Інші доводи, викладені в апеляційній скарзі захисника підозрюваної, а також ті, що були наведені стороною захисту під час апеляційного розгляду, на думку колегії суддів, правильності висновків суду першої інстанції теж не спростовують.

Як зазначено вище, обґрунтованість підозри, існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та неможливість цим ризикам запобігти шляхом застосування до підозрюваної іншого ніж тримання під вартою запобіжного заходу в цьому випадку прокурором доведено.

Крім того, відповідно до положень ч.6 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Згідно з абз.8 ч.4 ст.183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Отже, з урахуванням вказаних вимог закону, слідчий суддя має право не визначати розмір застави, тобто має дискреційні повноваження при вирішенні вказаного питання.

Таким чином, не визначення розміру застави при застосуванні до підозрюваної особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст.114-1КК України, за наявності для цього підстав, не є порушенням.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною, обґрунтованою та належним чином вмотивованою, а доводи апелянта про протилежне суперечать матеріалам провадження і змісту цієї ухвали.

З матеріалів провадження та з оскаржуваної ухвали убачається, що всі обставини, що мають значення для правильного вирішення клопотання, слідчим суддею дослідженні повно і всебічно.

Дані про те, що підозрювана за станом здоров`я не може утримуватися в умовах СІЗО, в матеріалах провадження відсутні.

Разом з цим, при апеляційному розгляді захисник надала відомості, які підтверджують те, що підозрювана має на утриманні малолітню дитину, яку виховує сама, має постійне місце реєстрації та проживання, має вищу освіту, має ряд певних захворювань та є особою з інвалідністю 3 групи.

Вказані обставини, в т.ч. те, що підозрювана ОСОБА_14 ( ОСОБА_15 ) є матір`ю малолітньої доньки, яку виховує та утримує сама, та зважаючи на стан здоров`я обвинуваченої, колегія вважає за можливе на цій стадії провадження визначити розмір застави при застосуванні щодо підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно з вимогами ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до положень п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 , майновий та сімейний стан підозрюваної, стан її здоров`я, а також встановлені ризики, колегія суддів вважає можливим визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу щодо підозрюваної - 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Такий розмір застави, на думку колегії суддів, не буде завідомо непомірним для підозрюваної та буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Отже, на підставі ст.ст.407-409, оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає зміні в зазначеній частині.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б були підставою для скасування оскаржуваної ухвали, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.407, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 07 червня 2024 року, якою задоволено клопотання слідчого ОСОБА_10 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.114-1 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, до 14 липня 2024 року включно, змінити, визначити одночасно із застосуванням запобіжного заходу у виді тримання під вартою розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, - 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 90 840 ( дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена, як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою заставодавцем на відповідний рахунок ТУ ДСА України в Запорізькій області, , Банк отримувача Державна казначейська служба України м.Київ, рахунок отримувача (IBAN) UA0001205, МФО 820172.

Роз`яснити, що підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в цій ухвалі.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 ) ОСОБА_20 обов`язки, передбачені ч 5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора та/або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, або роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі їх наявності).

Роз`яснити ОСОБА_18 , що в разі невиконання нею покладених обов`язків, застава буде звернена на користь держави та до неї може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

У решті ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Копію ухвали щодо ОСОБА_6 направити до ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» та процесуальному прокурору у кримінальному провадженні для відома, підозрюваній ОСОБА_18 для вручення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4