Справа № 559/3056/24
Провадження № 1-кс/559/600/2024
УХВАЛА

про арешт майна

21 серпня 2024 року місто Дубно Рівненська область

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дубно клопотання прокурора Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000488 від 08 серпня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

20.08.2024 до слідчого судді Дубенського міськрайонного суду надійшло вищезазначене клопотання прокурора про арешт майна, яке обґрунтоване наступним.

07.08.2024 надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , про те що в період з 20 по 21 год. 07.08.2024 невідома особа під час проїзду маршрутним автомбусом з м. Рівне до м. Дубно здійснила крадіжку його мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi Note 13 6/128Gb» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 з сім карткою № НОМЕР_3 , який знаходився в кишені штанів та портативний зарядний пристрій, який знаходився біля нього.

19.08.2024 ході огляду речей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Redmi » моделі «2201117TY» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який поміщено до спец пакету НПУ № CRI1170200, з пояснювальними написами та підписами учасників, портативний зарядний пристрій марки «WST», чорного кольору та кабель живлення білого кольору типу «USB 3.0 A to Type-С», які поміщено до спец пакету НПУ № CRI1170199, з пояснювальними написами та підписами учасників.

Відповідно до постанови слідчого від 19.08.2024, вищезазначені мобільний телефон, портативний зарядний пристрій та кабель живлення визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що вилучені речі є предметом вчинення правопорушень, та могли зберегти на собі сліди їх вчинення, та являються речовими доказами у кримінальному провадженні є необхідність у встановленні заборони його власнику та будь-яким іншим особам розпоряджатись та використовувати вище вказане майно, що може призвести до його приховування, псування та знищення, що призведе до неможливості в подальшому встановлення істини у справі.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлені вчасно, належним чином, разом із тим прокурор до суду подала заяву в якій просила клопотання задоволити, а розгляд провести за її відсутності.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, подав заяву, згідно якої розгляд клопотання просять проводити за його відсутності.

В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників, фіксування за допомогою технічних засобів відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, судом встановлено, що дані по вказаному в клопотанні факту внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000488 від 08 серпня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185КК України/а.с.4/.

Зазначене у клопотанні майно, вилучене 19.08.2024, в період з 14 год. 46 хв. по 14 год. 55 хв. у ході огляду у ОСОБА_5 на підставі його письмової заяви/а.с.7,8/ та визнано речовими доказами постановою слідчого від 19.08.2024/а.с.9/.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено, оскільки майно вилучене 19.08.2024, а клопотання направлено до слідчого судді 20.08.2024.

Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вище назване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів.

У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.

Згідно ст.170 ч.1 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий суддя враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.

Відповідно до ст.173 КПК України слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором доведено необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, заявлене клопотання містить достатньо даних про майно та належну обґрунтованість підстав для арешту цього майна.

Таким чином клопотання підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.167, 170-173 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «Redmi» моделі «2201117TY» ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , портативний зарядний пристрій марки «WST», чорного кольору та кабель живлення білого кольору типу «USB 3.0 A to Type-С», які виявлені та вилучені в ході огляду речей ОСОБА_5 19.08.2024, встановивши заборону власнику (користувачу) майна, чи будь-якій іншій особі (за винятком судових експертів та спеціалістів) розпоряджатися чи вчиняти будь-які інші дії із вищевказаним майном, з можливістю його переміщення для проведення слідчих дій, до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Відповідно до ч.1ст. 174 КПК України, особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Дубенського міськрайонного суду

Рівненської області ОСОБА_1