Справа № 650/4615/24
провадження №1-кс/650/852/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2024 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Первомайськ, Миколаївської області, українець, громадянин України, з вищою освітою, не одружений, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою АДРЕСА_1 , призваного на військову службу за мобілізацією 09.02.2023 Первомайським РТЦК та СП, стрілець-зенітник зенітного ракетного взводу зенітної ракетно-артилерійської батареї військової частини НОМЕР_1 , матрос,

за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених частиною четвертою статті 296, частиною першою статті 263 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного строком на 60 днів, межах строку досудового розслідування. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, вчинене із застосуванням іншого предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, злочину, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є придбання, зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Обґрунтованість підозри підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий зазначив, що існують ризики передбачені пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які виправдовують необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без застосування застави.

На судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

На судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти обрання стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначивши про необхідність обрання щодо нього домашнього арешту, оскільки він не збирається переховуватися та виконуватиме покладені на нього обов`язки.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі визначені у частині першій статті 178 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України .

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з частиною третьою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, що наведені вище. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною четвертою статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Відповідно до частин першої та другої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України, та злочину, передбаченого частиною першою статті 263 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001959 від 22.09.2024 року, повідомленням про підозру від 23 вересня 2024 року, яке було вручене останньому 23 вересня 2024 року.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він відповідно до вимог ст. ст. 2, 11, 16, 49, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, суворо дотримуватися Статутів Збройних Сил України, бути дисциплінованим, беззастережно виконувати накази командирів, виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою, бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, захищати свою й поважати гідність інших людей, зобов`язаний завжди пам`ятати, що за його поведінкою судять не лише про нього, а й про Збройні Сили України в цілому, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків та виконувати завдання, пов`язані із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Разом з цим, матрос ОСОБА_5 діючи з прямим умислом та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, всупереч зазначеним вимогам законодавства вчинив кримінальні правопорушення проти громадської безпеки, а також проти громадського порядку та моральності.

Так, ОСОБА_5 , у невстановленому в ході досудового розслідування місці та у невстановлений час придбав корпус гранати Ф-1, та підривач типу УЗРГМ, що має маркування 82-86 УЗРГМ2 583, які при поєднанні утворюють бойовий припас бойова протипіхотна оборонна осколкова ручна граната Ф-1, та зберігав при собі.

В подальшому, він, 22 вересня 2024 року приблизно о 08 годині 45 хвилин перебуваючи на відкритій ділянці поблизу продуктового ларька на АДРЕСА_2 , в порушення вимог ст. ст. 9, 11, 16, 49, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, із застосуванням іншого предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, маючи при собі корпус гранати Ф-1, та підривач типу УЗРГМ що має маркування 82-86 УЗРГМ2 583, при поєднанні корпусу гранати Ф-1 і підривачу УЗРГМ утворюють бойовий припас бойова протипіхотна оборонна осколкова ручна граната Ф-1, без поєднання їх в одне ціле, з хуліганських мотивів, кинув окремо корпус гранати Ф-1, а в подальшому і підривач УЗРГМ в напрямку кола цивільних осіб та автотранспорту, чим викликав у потерпілих та осіб які перебували поблизу страх за власне здоров`я та життя.

Також, ОСОБА_5 , діючи умисно, у порушення вимог п.п. 1, 2, 3, 6, 9, 15 «Положення про дозвільну систему», затвердженого постановою КМУ №576 від 12.10.1992 р., в порушення вимог п. 12.12 Інструкції затвердженої наказом МВС України №622 від 21.08.1998 «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічним за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою зберігання боєприпасів та вибухових пристроїв для власних потреб, без передбаченого законом дозволу, у липні 2024 року на території с. Зеленівка Херсонської області придбав, підібравши с землі, корпус гранати Ф-1, та підривач до останнього типу УЗРГМ, що має маркування 82-86 УЗРГМ2 583, які при поєднанні утворюють бойовий припас бойова протипіхотна оборонна осколкова ручна граната Ф-1, та зберігав при собі з липня 2024 року по 08 годину 45 хвилин 22 вересня 2024 року, коли, з хуліганських мотивів, кинув корпус гранати Ф-1 і окремо підривач УЗРГМ в напрямку кола цивільних осіб та автотранспорту, перебуваючи на відкритій ділянці поблизу продуктового ларька на АДРЕСА_2 .

Таким, чином ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296 КК України хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, вчинене із застосуванням іншого предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень та ч. 1 ст. 263 КК України придбання, зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

22.09.2024, о 17 годині 39 хвилин, ОСОБА_5 затримано, в порядку ст. 208, 615 КПК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується:

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 22.09.2024;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком із потерпілою ОСОБА_6 від 22.09.2024;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22.09.2024;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком із потерпілою ОСОБА_7 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 22.09.2024;

- протоколом огляду від 22.09.2024 який проведено за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено набої калібру 5,45 мм у кількості 46 шт., один патрон із маркуванням RC 23 12,7, два патрони із маркуванням SMI 978, магазин до автоматичної зброї;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 22.09.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 22.09.2024;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком із свідком ОСОБА_15 від 22.09.2024;

- протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 22.09.2024 ОСОБА_5 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини, щодо заявлених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, визначений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи, що у зв`язку із повідомленням йому про підозру у вчиненні умисних тяжких злочинів, у подальшому, його може бути притягнуто до кримінальної відповідальності, що тягне за собою певні негативні наслідки у вигляді санкцій, передбачених ч. 4 ст. 296 та ч. 1 ст. 263 КК України, може умисно ухиляється від явки в органи досудового слідства, слідчого судді або переховатись від органів досудового розслідування та суду, може зникнути з місця постійного мешкання до іншої місцевості, країни, у зв`язку з чим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та, як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності.

Ризики, визначені пунктами 3, 4 частини першої статті 177 КПК України, які передбачають можливість здійснення підозрюваним знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та незаконного впливу на свідків та потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає доведеними, оскільки як прокурором так і слідчим не наведено з цього приводу достатніх обґрунтувань та не надано відповідних доказів.

Ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки дії підозрюваного під час вчинення кримінального правопорушення, у скоєнні якого він підозрюється, свідчать про наявність ризику продовжити вчиняти кримінальне правопорушення у якому він підозрюється, ухилятися від проходження військової служби, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою статті 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки ті обмеження та обов`язки, що покладаються на підозрюваного при їх обранні будуть недостатніми за наведених вище обґрунтувань. Доводів на спростування вказаних тверджень стороною захисту наведено не було.

При обранні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя, також відповідно до частини першої статті 178 КПК України оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання підозрюваному в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк від до семи років; відсутність відомостей про особливі хвороби у підозрюваного; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; незадовільну репутацію підозрюваного.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави, слідчий суддя враховуючи наведені обставини, визнає обґрунтованими твердження прокурора про необхідність її визначення максимальному розмірі.

Таким чином, враховуючи викладене та зважаючи на доведення прокурором обставин щодо неможливості на даній стадії досудового розслідування запобігти встановленим ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою, із визначенням розміру застави у відповідному його розмірі, у зв`язку з чим клопотання слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 59 діб.

Визначити підозрюваному заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом строку дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та спеціалістами у цьому кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 20 листопада 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 27 вересня 2024 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1