Провадження № 1-кс/760/7444/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисників підозрюваного ОСОБА_8 - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000608 від 21.07.2023 відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Миколаїв Миколаївської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст.28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду надійшло клопотання захисників підозрюваного ОСОБА_8 - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні №0000608 від 21.07.2023 щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з запобіжного заходу тримання під вартою на інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а у разі залишення без змін запобіжного заходу - визначити розмір застави.

Клопотання обґрунтовано тим, що 10 червня 2024 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 08.08.2024 включно.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10.07.2024 скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соломянського районного суду м. Києва від 10.06.2024, якою підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, захисники посилаються на те, що після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу виникли нові обставини, які свідчать про необхідність зміни запобіжного заходу, зокрема відсутність обґрунтованої підозри та ризиків, погіршення стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_8 , наявності міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, що в сукупності виключає необхідність утримання його під вартою.

Також, сторона захисту посилалася на те, що під час застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою за ч.6 ст. 176 КПК України є можливість, за певних підстав та обставин, визначених ст.ст. 177 та 178 КПК України, застосувати заставу як більш м`який запобіжний захід. Вказують на те, що за ч.6 ст. 176 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не визначений як безальтернативний винятковий запобіжний захід.

Крім того, сторона захисту вважає, що застосування до підозрюваного ОСОБА_8 такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, буде для нього гуманною альтернативою тримання під вартою.

Враховуючи вищенаведене, захисники, які діють в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , просили змінити останньому запобіжний захід у виді тримання під вартою на інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисники клопотання підтримали з вищевказаних підстав, просили задовольнити та змінити запобіжний захід чи визначивши альтернативний запобіжний захід у виді застави, посилаючись на вищевикладені обставини.

Крім того, захисники посилалися на те, що батько підозрюваного, який перебуває на його утриманні, потрапив до лікарні та потребує оперативного втручання лікарів та догляду.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти задоволення даного клопотання з огляду на те, що обраний ОСОБА_8 запобіжний захід є виправданим та необхідним на даний час, вказала на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_8 підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на час розгляду клопотання не зменшились. Крім того, вказувала на те, що стороною захисту не надано доказів погіршення стану здоров`я підозрюваного, чи інших даних для зміни запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14.03.2024 до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 09.05.2024.

08.05.2024 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва продовжено підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 12.06.2024.

10 червня 2024 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 08.08.2024 включно.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10.07.2024 скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соломянського районного суду м. Києва від 10.06.2024, якою підозрюваному ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

За змістом ст. 201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.

Частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Між тим, слід звернути увагу, що запобіжний захід не є мірою покарання, а спрямований на забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків; запобігання спробам будь-якого перешкоджання здійсненню кримінального провадження; забезпечення можливості виконання процесуальних рішень.

Згідно з ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Встановлено, що 12.03.2024 ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0000608 від 21.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст.28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України.

24.06.2024 ОСОБА_8 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у кримінальному провадженні №0000608 від 21.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 255, ч.4 ст.28 ч.3 ст. 161, ч.4 ст. 28 ч.1 ст. 436-2, ч.4 ст. 28 ч.2 ст. 436-2, ч.4 ст. 28 ч.3 ст. 436-2, ч.2 ст. 111 КК України.

Так, з даних повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень від 24 червня 2024 року вбачається, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у злочинній організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 255 КК України; розпалюванні релігійної ворожнечі та ненависті вчиненому у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 161 КК України; запереченні збройної агресії російської федерації проти України, розпочатої в 2014 році, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 436-2 КК України; виготовленні та поширенні матеріалів, у яких міститься виправдовування та заперечення збройної агресії російської федерації проти України, розпочатої в 2014 році, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 436-2 КК України; у виготовленні та поширенні матеріалів, у яких міститься глорифікація осіб, які здійснювали збройну агресію російської федерації проти України, розпочатої в 2014 році, представників збройних формувань російської федерації, у складі злочинної організації, з використанням засобів масової інформації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 28 ч.3 ст. 436-2 КК України; державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, інформаційній безпеці України, а саме: наданні іноземній державі, іноземній організації та їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України

Під час застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу, слідчим суддею враховано обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а під час продовження строку тримання під вартою, враховано існування обставин, які вказують на те, що заявлені ризики не зменшилися та продовжують існувати.

Разом з тим, під час продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , слідчим суддею також було враховано характеризуючи дані особи підозрюваного, його сімейний та матеріальний стан, стан здоров`я, ступінь тяжкості та характер вчинених кримінальних правопорушень.

На час розгляду клопотання, захистом не спростовано тверджень органу досудового розслідування і прокурора при обранні та продовженні строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 , що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти існуючим в провадженні ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Також, не наведено обставин, що не були враховані слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та такими не можуть бути відомості про стан здоров`я родичів, які не потребують окремого догляду.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи. При цьому, тримання особи під вартою може відбуватися лише на підставі відповідного рішення компетентного суду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.29, 129 Конституції України, ст.ст. 176-178, 183, 194, 196, 201, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисників - адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, обраного підозрюваному ОСОБА_8 , - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1