Справа № 645/4683/24
Провадження № 1-кс/645/1180/24
У Х В А Л А

іменем України

15 серпня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань - ОСОБА_2 , слідчого СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , представника заявника - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій по кримінальному провадженню №0000954 від 04.07.2024 року

в с т а н о в и в :

Захисник ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернувся до суду зі скаргою, в якій просить суд скасувати постанову слідчого СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 08.08.2024 року про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного про проведення одночасного допиту свідка ОСОБА_6 і підозрюваного ОСОБА_5 , зобов`язати слідчих, включених до складу групи слідчих у кримінальному провадженні провести одночасний допит свідка ОСОБА_6 і підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки свідчення ОСОБА_6 , які останній може надати під час одночасного допиту з підозрюваним ОСОБА_5 можуть посилити позицію сторони захисту чи навіть призвести до закриття кримінального провадження у відношенні підозрюваного.

В обгрунтування скарги зазначив, що СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000954 від 04.07.2024 за ст.198 КК України. 30.07.2024 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України. За версією органу досудового розслідування ОСОБА_5 11.04.2024 діючи умисно та усвідомлюючи, що автомобіль «Chevrolet Lacetti» державний номер НОМЕР_1 здобутий злочинним шляхом, а саме щодо нього вчинено незаконне заволодіння транспортним засобом, придбав його у ОСОБА_7 а в подальшому зберігав за місцем свого мешкання та збув третім особам. Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000954 від 04.07.2024 слідчий та прокурор зобов`язані здобути беззаперечні докази, які вказують на те, що ОСОБА_5 станом на 11.04.2024 - дату придбання ним у ОСОБА_7 автомобіля «Chevrolet Lacetti» державний номер НОМЕР_1 та станом на 16:00 12.04.2024 - час продажу автомобіля іншим особам, достеменно усвідомлював та був обізнаний про те, що вказаний транспортний засіб здобутий ОСОБА_7 кримінально протиправним шляхом. Зокрема, такими доказами, з урахуванням того, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до 11.04.2024 були не знайомі, можуть бути покази останнього в яких він зазначить, зміст телефонних бесід, які відбулися між ним та ОСОБА_5 12.04.2024 і 20.04.2024 зокрема зазначить, чи повідомляв йому ОСОБА_5 під час бесіди 12.04.2024, що вже продав належний йому автомобіль. Покази свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 мають розбіжності в частині того, що ОСОБА_6 не повідомляє слідчого про той факт, що вже під час телефонної розмови 12.04.2024 ОСОБА_5 повідомив йому про те, що продав автомобіль «Chevrolet Lacetti» державний номер НОМЕР_1 , який 11.04.2024 придбав у ОСОБА_7 . Таким чином, з метою усунення протирічь в показах свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 , а також з`ясування інших обставин, які мають значення для досудового розслідування кримінального провадження стороною захисту на адресу слідчого подано клопотання про проведення одночасного допиту вищевказаних осіб. Постановою від 08.08.2024 у задоволенні клопотання відмовлено, при цьому в мотивувальній частині постанови слідчим зазначено, що покази свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 збігаються в частини дати, часу, місця та обставин, вчинення кримінального правопорушення. Крім того, слідчим в мотивувальній частині постанови зазначено, що покази свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 не мають розбіжностей. Виходячи із змісту зазначених в постанові відомостей у сторони захисту виникає питання обґрунтованості повідомлення про підозру, яке вручено ОСОБА_5 . Відмова у проведенні одночасного допиту свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 фактично позбавляє сторону захисту можливості збирання доказів, оскільки під час проведення вказаної слідчої дії ОСОБА_6 може надати свідчення, які посилять позицію сторони захисту чи навіть призведуть до закриття кримінального провадження у відношенні підозрюваного. Тобто, покази, які надасть ОСОБА_6 під час одночасного допиту із підозрюваним ОСОБА_5 мають значення для підтвердження або спростування наявності в діях ОСОБА_5 суб`єктивної ознаки складу інкримінованого йому кримінального правопорушення, а саме прямого умислу.

У судовому засіданні ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5

Слідчий СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області ОСОБА_3 просив у задоволенні скарги відмовити, вважаючи її необґрунтованою та безпідставною.

Суд, вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно ст. 303 КПК України, предметом оскарження до слідчого судді є не будь-які дії, бездіяльність та рішення слідчого, прокурора під час здійснення досудового розслідування, а зазначені уст. 303 КПК України.

Відповідно до п.7 ч.1ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Відповідно дост. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 КПК України. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Сдідчим відділом ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000954 від 04.07.2024 за ст.198 КК України.

30.07.2024 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України

ОСОБА_6 є свідком у даному кримінальному провадженні.

Для з`ясування обставин, які мають значення для досудового розслідування кримінального провадження, усунення протиріч, стороною захисту на адресу слідчого СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 08.08.2024 року від 08.08.2024 подано клопотання про проведення одночасного допиту свідка ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_5 .

Постановою слідчого СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 08.08.2024 року у задоволенні клопотання відмовлено.

Ознайомившись з оскаржуваною постановою, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий не розглянув належним чином та не вирішив доцільність та необхідність проведення зазначеної захистом слідчої дії, та виніс не вмотивовану постанову про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про проведення слідчої дії, постанова не містить належного обґрунтування мотивів відмови у задоволенні клопотання.

Оскаржувана постанова слідчого не містить відомостей, передбачених ч. 5ст.110КПК України щодо мотивів відмови у задоволенні клопотання в частині проведення одночасного допиту свідка та підозрваного. Обставин, визначених ч.6 чт.223 КПК, які б унеможливлювали проведення допиту за участь особи, яка ініціювала проведення слідчої дії, слідчим також не наведено.

За змістомст.110 КПК України постанова слідчого, прокурора про прийняття рішення у кримінальному провадженні має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ньому має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту прав та відповіді на всі поставлені нею питання, що є однією із гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Так, в силу ч. 2ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збір доказів, у тому числі, шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій.

З урахуванням вищезазначеного та беручи до уваги мотиви, наведені слідчим в оскаржуваній постанові, які не є детальними та обґрунтованими, слідчий суддя ще раз наголошує, що відмова слідчого у задоволенні клопотання захисника про проведення одночасного допиту свідка ОСОБА_6 і підозрюваного ОСОБА_5 є невиправданою, відтак наявні підстави для скасування оскаржуваної постанови

Щодо вимог заявника про зобов`язання слідчим суддею слідчого провести конкретні слідчі дії - одночасний допит свідка ОСОБА_6 і підозрюваного ОСОБА_5 ,, слідчий суддя зазначає наступне.

Порядок збирання доказів сторонами кримінального провадження врегульовано положеннями ст.93 КПК України, якими передбачено право сторони захисту збирати такі докази та визначено порядок такого збору, право ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій. Вказана норма передбачає право сторони захисту здійснювати збирання доказів, крім іншого, шляхом витребування та отримання висновків експертів.

З аналізу положень норм ст.9, 223 КПК України вбачається, що необхідність проведення слідчих дій визначається саме прокурором або слідчим. Натомість, з огляду на принцип змагальності кримінального провадження (ст.22 КПК України), положення кримінально-процесуального закону надають стороні захисту право ініціювати певні слідчі дії з метою сприяння повному та всебічному встановленню обставин під час досудового розслідування по кримінальному провадженню. Проте, потреба у проведенні слідчих дій за ініціативою сторони захисту визначається в кожному конкретному випадку з огляду на можливість досягнення мети задля якої проводиться зазначена слідча дія (ч.2 ст.223 КПК України). Зазначене свідчить про право прокурора або слідчого з огляду на результативність слідчої дії визначати необхідність її проведення в той чи інший час досудового розслідування, щоб запобігти марному витрачанню часу на проведення дій, які не мають значення для кримінального провадження взагалі або матимуть значення, але за умови їх проведення після встановлення інших обставин кримінального провадження.

При цьому, згідно з роз`ясненнями наведеними у п. 6 листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ N° 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» при розгляді скарги на відмову слідчого, прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій слідчому судді належить оцінювати: дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій; дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органом досудового розслідування у кримінальному провадженні; доцільність здійснення слідчих (розшукових) дій про які просить сторона кримінального провадження та обґрунтованість внесеного клопотання.

Таким чином, під час розгляду заявленої скарги, поданої в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя має оцінити:

-дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду;

- обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та доцільність здійснення відповідних слідчих (розшукових) дій;

- обґрунтованість та вмотивованість відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій.

Слідчий суддя зазначає, що при розгляді даної скарги до повноважень слідчого судді не входить зобов`язання слідчого провести певні слідчі дії, оскілки відповідно дост.40 КПК України слідчий є процесуально самостійним при здійсненні досудового розслідування та питання доцільності зазначеної слідчої дії слідчим суддею не з`ясовано.

Керуючись ст. ст.303,305 - 307,309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 на рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій по кримінальному провадженню №0000954 від 04.07.2024 року - задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого СП ВП №2 ХРУП №2 ГУНМ в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 08.08.2024 року про відмову у задоволенні клопотання захисника підозрюваного про проведення одночасного допиту свідка ОСОБА_6 і підозрюваного ОСОБА_5 .

В задоволенні іншої частини скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 20 серпня 2024 року

Слідчий суддя: