У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : колегії суддів : головуючого судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участі секретаря - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві кримінальне провадження,внесене до ЄРДР за № 0000417 від 09.05.2019 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст.ст.146ч.3,п.3, п.12 ст.115 ч.2 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 по обвинуваченню за ст.ст. 263 ч. 1, 309 ч. 3, 146 ч. 3, п.3,12 ч. 2 ст. 115 КК України ,-

за участю прокурора - ОСОБА_7

обвинувачених - ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9

встановив:

В провадженні суду на розгляді знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 146 ч. 3, п.3,12 ст. 115 ч.2, 263 ч.1,309 ч. 3 КК України.

Ухвалою суду від 04.09.2024року обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів кожному, тобто до 02.11.2024 року включно.

Відповідно до ст.331 КПК України (зі змінами,внесеними згідно із Законом № 2690-ІХ від 18.10.2022) під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту суд має право своєю ухвалою продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Прокурор в судовому засіданні звернувся до суду із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою як обвинуваченому ОСОБА_10 , так і обвинуваченому ОСОБА_6 ще на 60 днів. Підставами для цього прокурор вбачає залишення ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Такими ризиками прокурор вважає: можливість ухилення обвинувачених від суду в разі зміни їм запобіжного заходу через тягар можливого суворого покарання в разі визнання їх судом винуватими; можливість вчинення нових злочинів, вчинення тиску на свідків та потерпілу.

Крім того, прокурор вважає необхідним просити суд врахувати,що кожен із обвинувачених раніше притягались до кримінальної відповідальності, в тому числі і за вчинення тяжких злочинів.

Просив врахувати суд і те,що на даний час відносно обвинуваченого ОСОБА_5 в двох судах міста Києва перебувають на розгляді кримінальні провадження по обвинуваченню його у вчиненні умисних тяжких злочинів і це також характеризує його як особу схильну до вчинення тяжких правопорушень.

Стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 прокурор просив суд врахувати обставини, що немає міцних соціальних зв`язків, законних засобів до існування.

Крім того, прокурор просив не визначати альтернативного запобіжного заходу у виді застави, оскільки обвинувачуються останні у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник покладались на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_6 покладався на розсуд суду.

Суд, вислухав думки учасників провадження, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе,що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України підставами для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків,а також запобіганням спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду.

При вирішенні клопотання прокурора про доцільність продовження запобіжного заходу обвинуваченим суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин .

Тримання під вартою особи може бути виправдано, за наявності ознак того,що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори,які можуть мати відношення до справи: характер(обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину;обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду;можливість вчинення нового злочину особою; характер,минуле, особисті та соціальні обставини життя особи,його зв`язки з суспільством.

Суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню. Суд вбачає доцільність продовження строку тримання під вартою для обох обвинувачених.

Бере до уваги суд те, що ОСОБА_6 і ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні ряду тяжких та особливо тяжких злочинів.

Ризиками суд вважає можливості обвинуваченими переховуватись від суду та можливість продовження вчинення нових правопорушень.

Статтею 178 п.10 КПК України прямо передбачено, що суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд повинен також врахувати і відомості щодо наявності повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Суд має такі незаперечливі дані від інших судів міста Києва про наявність на розгляді відносно обвинуваченого ОСОБА_5 в Оболонському районному суді м.Києва та Шевченківському районному суді м. Києва кримінальних провадження по обвинуваченню його у вчиненні тяжких умисних злочинів.

І суд звісно приймає до уваги ці дані,бо вони певним чином характеризують обвинуваченого.

Також суд бере до уваги і те,що ОСОБА_6 раніше був засуджений за вчинення умисного злочину, що свідчить про схильність і його до вчинення правопорушень,відсутні міцні соціальні зв`язки та законні джерела до існування .

Обставин та вагомих стримуючих факторів для поведінки обвинувачених,які б впевнили суд в тому, що обвинувачені в разі зміни запобіжного заходу, будуть дотримуватись правил запобіжного заходу у виді домашнього арешту, не встановлено.

Суд вважає недоцільним застосувати альтернативний запобіжний захід обвинуваченим у виді застави, оскільки вони обвинувачуються у вчиненні правопорушення, яке вчинялось із застосуванням насильства до потерпілого.

Керуючись ст.ст.331 ч.3 КПК України -

у х в а л и в :

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 26.12.2024 року включно.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 26.12.2024 року включно.

Відкласти судове засідання на 13.12.2024 р. 14.00.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя :

судді :