Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/420/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому апеляційні скарги: прокурора у кримінальному провадженні, захисника-адвоката ОСОБА_6 , в інтересах потерпілої ОСОБА_7 та захисника -адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 ,на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.08.2024, якою щодо

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Аджамка, Кропивницького району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, не працюючого, неодруженого,зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ст. 89 КК України вважається таким, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, а саме з 11.50 год 06.08.2024 до 11.50 год 28.09.2024 включно та визначено розмір застави в сумі 242 240 гривень.

За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_10 ,

захисника-адвоката - ОСОБА_8 ,

підозрюваного - ОСОБА_9 ,

потерпілої - ОСОБА_7 ,

представника потерпілої - адвоката ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.08.2024задоволено клопотання слідчого СВ Кропивницького РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_9 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та застосовано щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, а саме з 11.50 год 06.08.2024 до 11.50 год 28.09.2024 включно та визначено розмір застави в сумі 242 240 гривень.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_9 запобіжного заходу не повязаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обовязків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину стосовно здоров`я людини, суттєва суспільна небезпечність якого підтверджена законодавцем через визначення покарання за його вчинення, що в свою чергу стає переконливими важелями для оцінки порушень цінностей суспільства. Враховуючи фактичні обставини інкримінованого підозрюваному умисного злочину свідчать про його суспільну небезпеку і відношення до особливої категорії правопорушень, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного вказують на обґрунтованість ризику вчинити нові кримінальні правопорушення.

В апеляційній скарзі прокурор у кримінальному провадженні, не оспорюючи ухвалу слідчого судді в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, але без визначення розміру застави.

При цьому прокурор вказує, що слідчим суддею достатньо не враховано, що підозрюваний ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відповідно до кримінально-правової кваліфікації відносять до тяжкого злочину та за який передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Звільнення від кримінальної відповідальності чи від відбування покарання з випробуванням за вчинення цього злочину чинним КК України не передбачено, за вказаних обставин.

Також, прокурор вважає, що обраний слідчим суддею запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави (в разі її внесення) не може гарантувати ризик переховування від слідства для уникнення від можливого покарання, так як при ньому особа не знаходиться під постійним контролем з боку відповідних державних органів.

Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні наявний в силу того, що підозрюваному відоме їх місце проживання, які надали показання, що мають доказове значення у вказаному кримінальному провадженні та вказані обставини дають підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на вказану категорію осіб, з метою зміни чи відмови від наданих показань.

Також, вказує і на те, що для здійснення тиску на свідків та потерпілого достатньо, наприклад того, що особа, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, вчинить дії, покликані на примушення свідка та потерпілого до зміни показань або до відмови від їх надання (справа «Плєшков проти України»).

Такий незаконний вплив може стосуватись як потерпілого та свідків, які безпосередньо вказують на обвинуваченого як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються ОСОБА_9 та не мають безпосереднього зв`язку із його особою. Також, в матеріалах кримінального провадження наявний допит свідка, який будучи очевидцем події, відмовився від дачі показань.

Вказує і на те, що потерпілою зазначено про побоювання за своє життя та життя своєї родини зі сторони ОСОБА_9 .

Тому, прокурор вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення суми застави, застерігатиме обвинуваченого від незаконного впливу на свідків та потерпілого.

В апеляційній скарзі представник потерпілої - адвокат ОСОБА_6 , також просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якоюзастосувати щодо підозрюваного ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, але без визначення розміру застави.

При цьому, захисник вказує на те, що задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_9 , слідчий суддя обґрунтовано вважає підозру у вчиненні останнім кримінального правопорушення, а також враховуючи існування всіх зазначених ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, але не погоджується з визначенням розміру застави. Саме запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваного під вартою без визначення розміру застави на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування та забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 , просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого відмовити у повному обсязі та обрати його підзахисному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а самезапобіжний захід у виді домашнього арешту з забороною покидати житло в певний час доби, з покладенням на останнього відповідних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

При цьому захисник вказує на те, що слідчим суддею при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_9 не оцінено в сукупності всі обставини справи, що призвело до постановлення необґрунтованої ухвали, оскільки в матеріалах кримінального провадження та в клопотанні слідчого відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід або його скасування не може запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Вважає, що під час розгляду клопотання суд не врахував фактичні обставини, які мають значення для справи це те, що матеріали вищевказаного клопотання не мають жодного доказу причетності, підозрюваного ОСОБА_9 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що в додатках до клопотання є висновок експерта № 553 від 29.07.2024 з дослідної частини якого вбачається, що «зі слів дружини ( ОСОБА_7 ) 30.06.2024 ОСОБА_12 з власної необережності впав з дерева приблизно 2 м. висоти». «Анестезіолог: зі слів дружини 30.06.2024 ОСОБА_12 впав з дерева приблизно 2 м. висоти». «Зі слів пацієнта травма 30.06.2024 впав з абрикоси. Свідомість не втрачав. Свідомість ясна». «11.07.2024 увечері самостійно покинув відділення, виписаний за порушення режиму».

З викладеного вбачається, що пред`явлена підозра ОСОБА_9 є необґрунтованою, а тому фактичні обставини зазначені у підозрі не відповідають дійсності.

Вказує і на те, що будь-яких доказів причетності ОСОБА_9 до скоєння ним інкримінованого кримінального правопорушення матеріали клопотання не містять.

У судовому засіданні прокурор та представник потерпілої повідомляли суду, що в матеріалах кримінального провадження є відеозапис подій від 30.06.2024, що є беззаперечним доказом вини підозрюваного ОСОБА_9 , але на вимогу захисту підозрюваного та суду надати вказаний доказ для огляду в судовому засіданні прокурор відмовився його надавати з невідомих причин.

Підозрюваний ОСОБА_9 у судовому засіданні пояснив, що ніяких тілесних ушкоджень ОСОБА_12 не наносив. Будь-яких неправомірних дій відносно ОСОБА_12 не вчиняв і ніякого відношення до інкримінованого кримінального правопорушення не має.

Крім того, захисник зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що його підзахисний має міцні соціальні зв`язки, а саме постійне місце проживання: АДРЕСА_1 , де проживає там зі своєю дружиною та дітьми і підтверджуючі документи знаходяться в матеріалах справи. Крім того, ОСОБА_9 має позитивну характеристику з місця проживання, а також має хронічні хвороби. Відповідні медичні документи були надані в судовому засіданні та долучені до матеріалів справи.

Захисник вважає що, ухвала підлягає скасуванню, оскільки слідчий суддя при її постановленні не оцінив всі обставини у їх сукупності, дані про особу підозрюваного та дійшов помилкового висновку про неможливість застосування до ОСОБА_9 більш м`якого запобіжного заходу.

Заслухавши доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_9 та його захисника адвоката ОСОБА_8 , які підтримали свою апеляційну скаргу та просили її задовольнити, потерпілу ОСОБА_7 та її представника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 і прокурора та заперечили проти задоволення апеляційної скарги захисника - адвоката ОСОБА_8 , думку прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу та апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , а також заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника - адвоката ОСОБА_8 , перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційних скарг, колегія суддів приходить до таких висновків.

Так, слідчим суддею при розгляді даного клопотання встановлено, що ОСОБА_9 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.

Обґрунтованість підозри підтверджується наявними матеріалами клопотання, а саме: витягом з ЄРДР за № 0001986 від 15.07.2024 (а.м.к. 4); рапортом чергового від 14.07.2024 про подію (а.м.к. 5); протоколом огляду місця події від 14.07.2024 (а.м.к. 6-7); протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 17.07.2024 (а.м.к. 9-11); протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 17.07.2024 (а.м.к. 12); повідомленням про підозру ОСОБА_9 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України від 31.07.2024 (а.м.к. 15-16).

Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Проте, враховуючи обставини справи апеляційний суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

При цьому, колегія суддів враховує суворість можливого покарання ОСОБА_9 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни обраного щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на більш м`який. Кримінальне правопорушення, в якому останній підозрюється є: умисним, тяжким, та посягає на найвищі соціальні цінності, як-то на життя потерпілого.

Тому, у даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: дотримання розумних строків для завершення досудового розслідування та захисту прав потерпілого (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що належна поведінка ОСОБА_9 на досудовому слідстві не може бути забезпечена шляхом застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, враховуючи мету і підстави застосування запобіжних заходів, що їх передбачено ст. 177 КПК України, а також зважаючи на дані матеріалів клопотання, колегія суддів переконана у необхідності застосування по відношенню до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу саме у виді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що у разі обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків.

Щодо доводів апеляційної скарги захисника підозрюваного з приводу того, що ОСОБА_9 немає на меті переховуватися від слідства та суду, або перешкоджати встановленню істини по справі, та що слідчим суддею не досліджено обставини, які мають враховуватись при обранні запобіжного заходу і не з`ясовано питання про обрання альтернативних запобіжних заходів, то вони не відповідають фактичним обставинам та спростовуються вищевикладеним, а тому не можуть бути підставою для звільнення ОСОБА_9 з-під варти та обрання йому іншого більш м`якого запобіжного заходу, який не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, про що правильно зробив висновок слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі суду першої інстанції.

Крім того, під час розгляду клопотання підозрюваний заявив, що має конфлікт із родиною потерпілого, через незаконне вибуття з його права власності транспортного засобу, який наразі вирішено мирним шляхом. Однак, зазначене ставиться під сумнів, зважаючи на те, що в судовому засіданні підозрюваний з потерпілою були ворожо налаштовані один до одного.

Щодо доводів підозрюваного та його захисника про необґрунтованість підозри і як наслідок необхідності відмовити у задоволенні клопотання, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати обєктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. На час розгляду клопотання зазначені умови виконанні. З досліджених матеріалів вбачається, що на даному етапі розслідування, підозра ОСОБА_9 є обґрунтованою, зібрані першочергові докази вказують на його причетність до злочину.

Матеріали клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують детальної перевірки та оцінці у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на час розгляду цього клопотання.

Доводи апеляційної скарги прокурора та захисника-адвоката ОСОБА_6 з приводу того, що слідчий суддя при обранні стосовно ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою необґрунтовано визначив розмір застави, колегія суддів також вважає безпідставними, оскільки згідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті, якою встановлено, що слідчий суддя при постановленні такої ухвали, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, у тому числі і щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Тобто, навіть у випадках зазначених у ч. 4 ст. 183 КПК України, чинне законодавство фактично не забороняє, а лише дає право слідчому судді не визначати розмір застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням наведеного вище та приймаючи до уваги, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відноситься до категорії тяжкого злочину та з урахуванням особи підозрюваного, який має вік 50 років, має постійне місце проживання та реєстрації, має у власності нерухоме майно, одружений, має на утриманні двоє неповнолітніх дітей, має неофіційне місце роботи, тобто сталість соціальних зв`язків на час розгляду клопотання можна вважати доведеною,а тому колегія суддів вважає, що за вказаних обставин слідчий суддя правильно визначив підозрюваному, відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави в сумі 242 240 гривень,що відповідає 80 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів клопотання, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що доводи апеляційних скарг прокурора, представника потерпілої та захисника підозрюваного є безпідставними, а тому їх необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги прокурора у кримінальному провадженні, представника потерпілої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 та захисника -адвоката ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.08.2024, якою щодо ОСОБА_9 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, а саме з11.50 год 06.08.2024 до 11.50 год 28.09.2024 включно та визначено розмір застави в сумі 242 240 гривень залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2