Справа № 135/1023/24
Провадження № 1-кс/135/311/24
У Х В А Л А

іменем України

21.08.2024 м. Ладижин

Слідчий суддя Ладижинського міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання начальника сектору дізнання ВП №3 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 19.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Начальник сектору дізнання ВП №3 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 19.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання дізнавача, приходить до висновку про необхідність його повернення для усунення недоліків з таких підстав.

Згідно з ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

У порушення зазначених вимог закону у клопотанні не зазначено повної інформації про власників майна, адреси їх реєстрації та засобів зв`язку, не долучено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

Вказані обставини позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення у справі з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, та фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог щодо повідомлення володільців майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.

Крім того, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя за приписами ст.ст. 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні дізнавача, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки за ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Дізнавач в клопотанні не конкретизував як само по собі накладення арешту на майно, а саме: комбайн та земельну ділянку, засіяну сільськогосподарською культурою «Соя», може бути використано у кримінальному провадженні, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого саме ч.1 ст.197-1 КК Украйни.

В порушення вимог ст.171 КПК України, звертаючись із клопотанням про арешт майна, дізнавач формально послався на те, що вказане майно відповідає критеріям, зазначений у ст.98 КПК України, не обґрунтувавши свою позицію.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна дізнавачу для усунення недоліків, надавши для цього строк протягом 72 годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна слідчому необхідно усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст.132,167-175 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника сектору дізнання ВП №3 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 19.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України, повернути дізнавачу, для усунення недоліків, зазначених в описовій частині ухвали, встановивши строк - сімдесят дві години з часу отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1