У Х В А Л А

03 вересня 2024 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Біла Церква Київської області, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; освіта середня, неодружений, не працює, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України,

у кримінальному провадженні № 0002508, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2024,

У С Т А Н О В И Л А:

1. До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу. Захисник просить змінити підозрюваному запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час доби.

1.1. Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.07.2024 щодо підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» строком до 25.09.2024.

1.2. Захисник зазначив, що ризики встановлені слідчим суддею в ухвалі від 29.07.2024 зникли. Зокрема зауважив, що наразі відсутнє будь-яке підтвердження наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки під час затримання підозрюваний не намагався втекти та не чинив опір, має постійне місце проживання. ОСОБА_5 безпосередньо приймав участь у захисті Батьківщини та в липня 2024 року звільнений зі служби в ЗСУ за станом здоров`я. Наразі потребує лікування та проходження МСЕК.

1.3. Також посилається на неактуальність ризику незаконного впливу на потерпілого, свідків, оскільки підозрюваний визнає свою вину та має намір відшкодувати завдану потерпілому шкодую

1.4. Крім того зазначає про відсутність у сторони обвинувачення доказів вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, оскільки ОСОБА_5 раніше не судимий та має міцні соціальні зв`язки. На підтвердження зазначеного захисник просив провести допит матері підозрюваного ОСОБА_6 .

2. В судовому засіданні захисник підтримав своє клопотання і просив його задовольнити. Додатково зазначив, що під час обрання запобіжного заходу не було підтверджень, що більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт у нічний час доби зможе запобігти ризикам. Проте протягом місяця зазначені в ухвалі слідчого судді ризики припинили своє існування.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника, повідомив, що має великі проблеми з нервовою системою та потребує проходження медико-соціальної експертної комісії (МСЕК).

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував і просив у його задоволенні відмовити з огляду на продовження існування заявлених при обранні запобіжного заходу ризиків. Додатково пояснив, що застосування домашнього арешту є неможливим з огляду на попередню поведінку підозрюваного по відношенню, зокрема до його матері, яка неодноразово викликала наряд поліції з повідомленням про «домашнє насильство». Наразі призначено проведення судової психіатричної експертизи щодо підозрюваного, результати якої можуть вплинути на подальший хід досудового розслідування.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , яка є матір`ю підозрюваного, повідомила, що дійсно після вчинення кримінального правопорушення, підозрюваний перебував вдома, де і був затриманий працівниками поліції. Повідомила, що протягом строку тримання під вартою сина, не навідувала його, однак в телефонних розмовах він поводив себе спокійно. Крім того, підтвердила, що підозрюваний схильний до вживання наркотичних засобів, на фоні чого його поведінка стає агресивною. Також повідомила, що до затримання сина працівниками поліції не мала реального впливу на його поведінку, однак сподівається, що ситуація зміниться після проходження ним лікування у психіатра.

3. Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.1. Згідно з ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області до підозрюваного ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 24.09.2024 20 год 33 хв.

3.2. У відповідності до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Згідно із ч. 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

3.3. У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.5. Як свідчать матеріали 27.07.2024 здійснюється за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України, а саме нанесення умисних тяжких тілесних ушкоджень. У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 27.07.2024 затримано в порядку ст. 208 КПК України, 28.07.2024 - повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

3.6. Згідно з ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.07.2024, якою застосований запобіжний захід щодо ОСОБА_5 , слідчим суддею встановлена обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та ризики кримінального провадження, які є підставою для тримання підозрюваного під вартою. Зокрема зазначено про ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, ризик незаконного впливу на свідків та ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.7. Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу слідчим суддею, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає появу після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а встановлює наявність нових обставин, які можуть впливати на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування від дня постановлення відповідної ухвали. Такий висновок підтверджується і приписами ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

3.7.1. У зв`язку з цим слідчий суддя не переглядає обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення, оскільки сторона захисту не надає нових даних про обставини, які б могли вплинути на раніше зроблені висновки слідчого судді в цій частині. Також на цьому етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі встановлювати наявність в діях осіб складу злочину та ступінь вини, тобто вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті.

3.7.2. В підтвердження відсутності ризиків кримінального провадження захисник в клопотанні посилається на:

- ненамагання втекти від працівників поліції під час здійснення його затримання;

- сумлінне виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків;

- потреба в лікування та проходження МСЕК;

- визнання вини;

- відсутність у сторони обвинувачення доказів існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

3.8. Щодо не намагання чинити опір працівникам поліції під час затримання, слідчий суддя зауважує, що вказаний факт вже відбувся на час обрання підозрюваному запобіжного заходу і не може свідчити про зменшення будь-яких ризиків в подальшому. Крім того, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа в майбутньому вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

3.9. Також слідчий суддя зауважує, що виконання обов`язків покладених на підозрюваного у кримінальному провадженні в силу вимог КПК України не може свідчити про припинення існування встановлених під час обрання запобіжного заходу ризиків. Тримання під вартою є запобіжним заходом, який фактично унеможливлює позапроцесуальну поведінку підозрюваного, тобто заходом процесуального примусу щодо забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

3.10. Щодо стану здоров`я підозрюваного та потреби проходження ним МСЕК, захисник надав копії свідоцтва про хворобу № 1038 від 14.05.2024, продовження свідоцтва про хворобу № 1038, довідку про обставини травми від 20.02.2024, довідку військово-лікарської комісії від 14.05.2024 направлення на МСЕК від 12.07.2024, тобто ті документи, які підтверджують обставини, що вже існували на час обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу. При цьому підозрюваний та його мати в судовому засіданні повідомили що протягом липня 2024 року проходження медико-соціальної експертної комісії для визначення групи інвалідності ними не було розпочато. Отже, зазначені обставини не є новими з часу постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу, документів, які б підтверджували, що стан здоров`я підозрюваного зазнав змін під час утримання під вартою слідчому судді не надано.

3.11. Крім того, не зважаючи на визнання вини підозрюваним не втрачає своєї актуальності ризик впливу на свідків у цьому кримінальному провадження. Так, у відповідності до приписів ст. 42 КПК України та ст. 63 Конституції України підозрюваний, обвинувачений в будь-який момент має право відмовитись давати пояснення, показання з приводу підозри, обвинувачення. Натомість встановлений КПК України передбачає процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, спочатку на стадії досудового розслідування шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК (у виключних випадках), тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Відтак ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

3.12. Аналогічно стороною захисту не наведено нових обставин, які б підтверджували зменшення ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, встановленого слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

3.13. З урахуванням викладеного, в позиції захисту щодо зміни запобіжного заходу шляхом його зміни на домашній арешт у нічний час доби відсутній логічний і послідовний зв`язок між обставинами, на які він посилається, та підставами зміни запобіжного заходу.

3.14. Що стосується заявленої підстави для зміни запобіжного заходу сплив часу, то слідчий суддя бере до уваги той факт, що запобіжний захід сам по собі є елементом кримінально-процесуального примусу, який забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного. Тривалість кримінального провадження з метою забезпечення прав підозрюваного КПК України обмежена, зокрема, строками досудового розслідування, що визначені ст. 219 КПК України. За відсутності доказів порушення органом досудового розслідування цих строків чи невжиття заходів до їх дотримання, слідчий суддя не може констатувати надмірність для підозрюваного обраного заходу процесуального примусу. Разом з тим, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , його ролі в ньому, а також зважаючи на встановлені ризики кримінального провадження (про зменшення яких стороною захисту не надано достатніх доказів) слідчий суддя вважає домашній арешт у нічний час доби, про який просить сторона захисту, недостатнім для запобігання ризикам цього кримінального провадження. Заявник не надав слідчому судді переконливих доказів того, що саме такий запобіжний захід може їм запобігти. Адже такий запобіжний захід пов`язаний з можливістю переховування та з потенційним доступом до свідків, а також можливістю вчинення іншого кримінального правопорушення.

4. Відсутність у матеріалах клопотання відомостей, що можуть свідчити про можливість чи необхідність зміни запобіжного заходу, зумовлює відмову у його задоволенні.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

1. У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

3. Повний текст ухвали оголошений 06.09.2024.

Слідчий суддяОСОБА_7