ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаря за участю прокурора підозрюваної захисникаОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу Черкаської окружної прокуратури на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 вересня 2024 року про відмову у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, громадянки України, українки, одруженої, пенсіонерки, не маючої на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей, є особою з інвалідністю ІІ групи, учасником та ліквідатором наслідків аварії на ЧАЕС, депутатом будь-якого рівня, учасником бойових дій, АТО (ООС) не є, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, (кримінальне провадження № 0000099),

в с т а н о в и в:

Слідча СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 .

Просила слідчого суддю застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_7 строком на 60 діб.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 вересня 2024 року у задоволенні клопотання відмовлено.

Застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування до 26.11.2024 включно. Покладено на підозрювану такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, та суду за кожною вимогою; цілодобово перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття); повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи; не відлучатися із населеного пункту, де проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування, за виключенням участі у слідчих та процесуальних діях; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Роз`яснено підозрюваній, що в разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_7 . В той же час, слідчому судді не надано доказів наявності ризиків таких як: незаконний вплив на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Відтак, слідчий-суддя, врахувавши належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 під час розгляду клопотання стосовно неї, а також те, що остання має міцні соціальні зв`язки, одружена, має незадовільний стан здоров`я, є особою з інвалідністю ІІ групи, підозрюється у вчиненні нетяжкого, ненасильницького кримінального правопорушення, вважав, що слідчими та прокурором не доведені підстави щодо застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, слідчий суддя зазначив, що прокурором та слідчими у судовому засіданні не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час відсутні підстави для застосування до підозрюваної такого запобіжного заходу як тримання під вартою.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Черкаська окружна прокуратура подала скаргу до Черкаського апеляційного суду.

В апеляційній скарзі прокурор зауважив, що слідчим суддею залишено без належної оцінки те, що ОСОБА_7 , маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість за вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.08.2023 згідно якого її визнано винною у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 369-2. ч. 1 ст. 332, ч. 5 ст. 27 ст. 336 КК України та призначено покарання за ч. 1 ст. 332 КК України у виді позбавлення волі на строк 3 роки, за ч. 5 ст. 27, ст. 336 КК України у виді позбавлення волі па строк 3 роки 1 місяць, за ч. 2 ст. 369-2 КК України у виді штрафу в розмірі 4320 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 73440 грн, на шлях виправлення не стала та повторно вчинила нове кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 369-2 КК України, яке відповідно до примітки до ст. 45 КК України є корупційним кримінальним правопорушенням, що унеможливлює, відповідно до ч. 1 ст. 75 КК України, застосування іспитового строку.

Крім того, використовуючи набуті соціальні зв`язки, ОСОБА_7 може використовувати їх у своїх інтересах для впливу на свідків, які володіють інформацією щодо певних обставин у цьому провадженні, зокрема матиме можливість безперешкодно чинити тиск на основних свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , з метою схилення останніх до зміни показів.

Отже, прокурор вважає, що ухвалу слідчого судді про відмову в задоволенні клопотання щодо застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного строком на 60 діб із визначенням застави у розмірі 95 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 287660 грн та з покладенням обов`язків вказаних у клопотанні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення прокурора ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення підозрюваної ОСОБА_7 та її захисникаОСОБА_8 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили оскаржувану ухвалу суду залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Водночас, при здійсненні апеляційного перегляду колегія суддів керується Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477 від 23.02.2006, ст. ст. 2, 17 якого передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як обов`язкове джерело права. Основним джерелом правозастосовної діяльності ЄСПЛ є Конвенція «Про захист прав людини та основоположних свобод», якою на міжнародному рівні закріплені головні принципи права на свободу та особисту недоторканість, за яким особа може бути позбавлена свободи виключно на підставах передбачених законом, права на справедливий публічний розгляд справи незалежним та безстороннім судом, права на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Таким чином, норми Конституції України, національного законодавства, в тому числі і кримінально процесуального законодавства мають узгоджуватися з нормами Конвенції та рішеннями ЄСПЛ.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу, які доведені сторонами кримінального провадження і які слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності з наявними ризиками, зазначеними у ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Вказані вимоги кримінального процесуального закону слідчим суддею дотримані, його висновки про те, що прокурор при розгляді справи не довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним в клопотанні слідчого, а також, що заявлені ризики в сукупності з тяжкістю кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного можуть служити виключними підставами для його ув`язнення, є обґрунтованими.

Крім того, з ухвали слідчого судді вбачається, що на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри могли мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_7 , до скоєння кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування слідчим суддею щодо неї обмежувального заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

З такими висновками слідчого судді погоджується і колегія суддів апеляційного суду.

В силу ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його проживання, в тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного.

Згідно положень ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За даними матеріалів досудового розслідування встановлено, що 19.09.2024 близько 13 години, ОСОБА_7 , зустрівшись в сквері поблизу центрального корпусу ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: м. Черкаси бульвар Шевченка, 81 з ОСОБА_10 надала останньому консультації з приводу його подальших дій, в разі вручення повістки працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 , та повідомила, що в разі надання їй для початку частини раніше обумовленої суми неправомірної вигоди в розмірі 3500 доларів США, здійснить вплив на лікарів лікарсько-консультативної комісії за виготовлення необхідних медичних документів, які будуть підставою для встановлення групи інвалідності, для чого ОСОБА_10 необхідно надати свою медичну картку, забравши її у свого сімейного лікаря та передати разом із грошовими коштами ОСОБА_7 , яка самостійно, без участі ОСОБА_10 , укладе декларацію із підконтрольним їй сімейним лікарем та зареєструє ОСОБА_10 у спеціалізованих лікарів, склавши відповідний список, до яких ОСОБА_10 потрібно буде особисто сходити для складання медичних документів, а також забезпечить розгляд комісією МСЕК складених медичних документів на ім`я ОСОБА_10 та ухвалення позитивного рішення із встановлення ІІ чи ІІІ групи інвалідності пожиттєво. Після чого наголосила, що без надання їй необхідної суми коштів ніяких дій з приводу вчинення впливу на лікарів здійснювати не буде.

Також у клопотанні зазначено, що у подальшому, 25.09.2024 близько 14 години 15 хвилин ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу навчального корпусу Черкаського національного університету імені Богдана Хмельницького на бульварі Шевченка, 81 в м. Черкаси, маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість за вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.08.2023 за ч. 2 ст. 369-2 КК України, діючи умисно, з корисливих мотивів, повторно, реалізовуючи свій злочинний умисел на незаконне збагачення, отримала від ОСОБА_10 , який надав добровільну згоду на участь у проведенні негласних слідчих (розшукових) дій, грошові кошти в сумі 3500 доларів США, як частину неправомірної вигоди, за здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виготовлення та видачу медичних документів, які будуть підставою для встановлення групи інвалідності.

26 вересня 2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, тобто обіцянка здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування за надання неправомірної вигоди для себе та одержання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, вчинене повторно, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк від двох до п`яти років.

Визначаючи вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, враховуючи дані, обставини вчинення кримінального правопорушення, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, слідчий суддя прийшов до висновку, що до ОСОБА_7 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем її фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

При обранні конкретного запобіжного заходу до ОСОБА_7 слідчий суддя врахував висловлену Європейським судом з питань захисту прав людини презумпцію про те, що за загальним правилом підозрюваний, за виключенням виняткових випадків, не має триматись під вартою.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, наявність обвинувального вироку Придніпровського районного суду м. Черкаси від 28.08.2023 згідно якого ОСОБА_7 визнано винною у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 369-2. ч. 1 ст. 332, ч. 5 ст. 27 ст. 336 КК України, а також наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п. п. 1. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас підстави вважати обґрунтованими існування стосовно підозрюваної ризиків, передбачених п. п. 3 та 4 ч. 1 ст. 177 КПК України та наведених слідчим у матеріалах клопотання відсутні.

Крім того, прокурором ні в суді першої інстанції, ні в суді апеляційної інстанції не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні нетяжкого, ненасильницького кримінального правопорушення, раніше судима, має міцні соціальні зв`язки, одружена, має незадовільний стан здоров`я, є особою з інвалідністю ІІ групи, має постійне місце проживання за адресою в АДРЕСА_1 .

За таких обставин слідчий суддя вірно дійшов до висновку про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки даний запобіжний захід зможе забезпечити відповідну процесуальну поведінку підозрюваної, запобігання перешкод слідству по справі та запобігання продовження злочинної діяльності.

Під час апеляційного розгляду прокурор не навів достатніх підстав та не обґрунтував доцільність застосовувати до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

Посилання прокурора на той факт, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на реальність можливого покарання, яке загрожує підозрюваній не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки прокурор вимірює небезпеку можливості переховуватися від правосуддя лише і виключно наявністю самої можливості, при цьому не наводячи жодних об`єктивних даних.

Отже, слідчий суддя прийшов до вірного висновку про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що буде необхідним для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та буде відповідати загальним принципам закріпленим в ч. 3 ст. 5 Конвенції.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що доводи, які вказані в апеляційній скарзі прокурора є необґрунтованими та безпідставними, і на підставі цього задоволенню не підлягають.

Виходячи з наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею суду першої інстанції розглянуто клопотання слідчого з дотриманням положень кримінального процесуального закону та прийнято законне та обґрунтоване рішення.

Керуючись ст.ст. 181, 183, 309, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Черкаської окружної прокуратури залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 вересня 2024 року про відмову у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4