УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0000439 від 24.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи медичних закладів, розташованих на території Вінницької області та міста Вінниці, зловживаючи своїм службовим становищем, вимагають неправомірну вигоду за вчинення дій такими особами в інтересах того, хто пропонує в сумі 3 300 доларів США.

Так, під час допиту в якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що остання доглядає за своєю матір`ю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2

01.05.2024 в Центрі сучасної хірургії «Spinex» її матері ОСОБА_5 провели хірургічне втручання. Після проведеної операції лікарі Центру сучасної хірургії «Spinex» порекомендували готувати документи для оформлення групи інвалідності для ОСОБА_5 оскільки вона не може сама себе самостійно доглядати.

Із вказаною метою, ОСОБА_4 звернулась до сімейного лікаря, в якого стоїть на обліку ОСОБА_5 , а саме ОСОБА_6 який працює завідувачем та лікарем загальної практики Строїнецької Амбулаторії загальної практики сімейної медицини.

Під час спілкування із ОСОБА_6 , ОСОБА_5 надала останньому копії медичних документів на ОСОБА_5 та запитала які іще документи потрібні для оформлення групи інвалідності, на що ОСОБА_6 вказав, про необхідність поїхати в КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради та пройти ряд лікарів перед тим як подавати документи на МСЕК.

Під час проходження переліку лікарів вказаних у направленні, виданому сімейним лікарем, лікар невропатолог та за сумісництвом директор КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради ОСОБА_7 за підписання необхідних документів почала вимагати грошові кошти в сумі 3 300 доларів США аргументуючи це тим, що самостійно буде вирішувати призначення групи інвалідності ОСОБА_5 із працівниками Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи.

Відповідно до рапорту працівників УСБУ у Вінницькій області встановлено, що проведеними оперативними заходами було встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення об`єктивно причетні головний лікар ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 , головний лікар ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_9 , які організували протиправний механізм незаконного збагачення шляхом вимагання неправомірної вигоди за вчинення дій в інтересах третіх осіб щодо прийняття рішення щодо встановлення особам груп інвалідності.

Крім того, з метою реалізації своїх протиправних намірів, останні залучили лікаря невропатолога ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру прав на нерухоме майно, та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відомості про право власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_9

19.10.2024 на підставі Ухвали слідчого судді Вінницького міського суду ОСОБА_11 від 17.10.2024 проведено обшук по місцю проживання ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_1 , де могли зберігатися частина грошових коштів, які були передані під час контролю за вчиненням злочину 25.07.2024, медичні справи осіб призовного віку, які отримали в перше групу інвалідності, чорнові записи, блокноти, записники, мобільні телефони, комп`ютерна техніка, відео реєстратори, камери спостереження, жорсткі диски, на яких може міститися інформація, що підтверджує злочинну діяльність.

Під час обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «iPhone 15 Pro Max», імей 1) НОМЕР_1 , імей 2) НОМЕР_2 , із сім-карткою НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_9 . Телефон поміщено до спецпакету НПУ № RIC 2129392, який опечатано, скріплено підписами понятих, слідчого, з пояснювальним надписом.

Вилучений телефон дає можливість встановити обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а також інші обставини, що мають значення для провадження.

Постановою від 19.10.2024 вилучений телефон визнано речовим доказом, як такий, що дає можливість встановити обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а також інші обставини, що мають значення для провадження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вказані речі мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 Кодексу існує два шляхи приєднання речей або документів в якості речових доказів до матеріалів кримінального провадження: надання добровільно або на підставі судового рішення.

Частина 1 ст. 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором, звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт майна.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

З огляду на викладене, слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначене майно являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на речі, які вилучені в ході обшуку від 19.10.2024, який проводився за адресою: АДРЕСА_1 ., оскільки вони мають значення речового доказу та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку від 19.10.2024, а саме:

- мобільний телефон марки «iPhone 15 Pro Max», імей 1) НОМЕР_1 , імей 2) НОМЕР_2 , із сім-карткою НОМЕР_3 .

Виконання ухвали доручити старшому слідчому відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області майору поліції ОСОБА_3 .

На ухвалу судді може бути подана апеляція протягом п`яти діб з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Слідчий суддя