Справа № 697/1601/24
Провадження № 1-кс/697/242/2024
У Х В А Л А

Іменем України

25 липня 2024 року м. Канів

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчої СВ ВП № 1 ЧРУП ГУ НП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Канів, Черкаської області клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Калинівка, Калинівського району, Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, неодруженого, працюючого вантажником в ТОВ «Ергопак», раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за матеріалами кримінального провадження № 0000230 від 19.07.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Слідча СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

В обгрунтування клопотання зазначено, що 19.07.2024 до чергової частини відділу поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого СКП відділу поліції №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 про отримання оперативної інформації про те, що гр. ОСОБА_8 , житель м. Канева планує незаконно збути бойову гранату РГД-5 та запал до неї за грошові кошти в сумі 2000 грн.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області 19.07.2024 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000230 від 19.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході проведення досудового розслідування, оперативно-розшукових заходів, слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих розшукових дій та інших заходів спрямованих на встановлення особи причетної до вчинення даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, було встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець м.Калинівка, Калинівського району Вінницької області, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, неодружений, працюючий вантажником в ТОВ «Ергопак», раніше не судимий.

Так, 24.07.2024 в рамках даного кримінального провадження було проведено контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, у ході якого гр. ОСОБА_5 близько 14:00 години перебуваючи у під`їзді будинку АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, без передбаченого законом дозволу збув бойову осколкову ручну гранату РГД-5 із запалом до неї типу УЗРГМ-2, шляхом продажу за грошові кошти в сумі 2000 грн. особі, якій було доручено проведення оперативної закупки гр. ОСОБА_9 .

Так, ОСОБА_5 було затримано 24.07.2024 о 14 годині 14 хвилин в порядку ст. 208 КПК України, про що було складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

В ході проведення особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 2000 грн, а саме купюрами в кількості 7 шт: номіналом по 500 (п`ятсот) грн - 3 шт.; номіналом по 200 (двісті) грн - 1 шт.; номіналом по 100 (сто) грн - 3 шт.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України незаконне придбання, носіння, зберігання, та збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу за наступних обставин.

25.07.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обгрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Як зазначено в клопотанні, обставинами, що в сукупності вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також є:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

2) тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що згідно із ст. 12 КК України є тяжким умисним злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років;

3) вік та задовільний стан здоров`я підозрюваного;

4) відсутність у підозрюваного будь яких міцних соціальних зв`язків, в тому числі відсутність на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, а також власної родини;

5) наявність негативної репутації за місцем проживання, а саме зловживання алкогольними напоями та наркотичними речовинами;

Вказані фактори дають змогу безперешкодно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вищевказане свідчить про можливість вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, що у свою чергу фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду та перебуваючи на свободі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки останні дають підтверджуючі покази про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення йому загрожує покарання у виді позбавлення волі від 3 до 7 років та з метою ухилення від відбуття покарання останній може переховуватися від органів досудового розслідування і суду.;

- незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, які дають викривальні покази відносно ОСОБА_5 з метою зміни уникнення кримінальної відповідальності;

- вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема відносно свідків шляхом незаконного впливу на них, для забезпечення відвернення та уникнення кримінальної відповідальності та призначеного судом покарання.

Вказані фактори дають змогу безперешкодно застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вищевказане свідчить, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення перебуваючи на волі, зокрема відносно свідків, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, пояснивши, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив умисний тяжкий злочин, міра покарання за вчинення якого, передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, та беручи до уваги те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перебуваючи на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, а тому є всі підстави в обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримала та просила обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, оскільки ОСОБА_5 працює на ТОВ «Ергопак», раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, має психічні хвороби.

Суд, заслухавши доводи прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання з`ясовано, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри.

З поданого клопотання вбачається, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: свідка ОСОБА_9 , даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 24.07.2024, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 24.07.2024, даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 24.07.2024, даними довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів за № 230 від 24.07.2024, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення, зокрема відносно свідків, шляхом незаконного впливу на них, для забезпечення відвернення та уникнення кримінальної відповідальності та призначеного судом покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні наявні вагомі докази, наведені вище, на підставі яких слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтовану підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Оцінюючи зазначені ризики, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є обґрунтований, оскільки у підозрюваного відсутні стійкі соціальні зв`язки, він не одружений та не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, розуміючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Ризик незаконного впливу на свідків є обґрунтованим, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 знає місце мешкання свідків та будучи на волі може здійснювати тиск на них, з метою зміни показань, наданих під час досудового розслідування, оскільки, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства жоден доказ, зібраний під час досудового розслідування, не має наперед встановленої сили та досліджується безпосередньо під час судового розгляду.

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_5 підозрюється в умисному тяжкому злочині, у зв`язку з чим неможливо запобігти ризику вчинення інших кримінальних правопорушень та застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, чи інших більш м`яких запобіжних заходів, не буде слугувати достатньою гарантією належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Крім наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 має молодий вік, неодружений, утриманців не має, підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Крім цього, слідчий суддя зважає на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що згідно з ст. 12 КК України є тяжким злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що є суттєвим елементом при оцінюванні наведених ризиків, зокрема щодо переховування, тиску на свідків, приховування речових доказів, тощо.

Слідчий суддя бере до уваги характер інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення та констатує, що ОСОБА_5 , який не є військовослужбовцем, підозрюється у незаконному придбанні, носінні, зберіганні та збуті бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, це правопорушення вчинено в період дії в Україні воєнного стану, що свідчить про можливість вчинення ним подібних правопорушень в подальшому.

Крім того, суд також враховує характер цього злочину, той факт, що протиправні дії підозрюваного могли призвести до настання неконтрольованих, багаточисельних фатальних наслідків для суспільства, а з великою долею вірогідності могли потягнути за собою загибель чи спричинення шкоди життю та здоров`ю невизначено великому колу осіб, оскільки подія відбувалася у населеному пункті, в під`їзді житлового будинку.

Отже, наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Разом з тим, інші більш м`які запобіжні заходи неможливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 з наступних причин:

- особисте зобов`язання недоцільно застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід є найбільш м`яким, а ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та його застосування не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків;

- особисту поруку в даному випадку також неможливо застосувати, оскільки на адресу слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження, не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 .. Також вказаний запобіжний захід буде недостатнім, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину;

- домашній арешт неможливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підлягає постійному візуальному контролю, з метою запобігання вищевказаним ризикам.

Таким чином, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки вони передбачають перебування на волі, що дає можливість негативно впливати на повне та всебічне встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилитися від органів досудового розслідування, суду.

Обставини, на які посилається сторона захисту, а саме те, що підозрюваний раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання та працює на ТОВ «Ергопак», суттєво не зменшують встановлених ризиків, з огляду на всі обставини у сукупності, в т.ч. обставини вказаного кримінального правопорушення.

Крім цього, даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я на даний час суду не надано.

Доводи та посилання сторони захисту про те, що підозрюваний страждає на психічні хвороби, які унеможливлюють застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає необгрунтованими, оскільки в матеріалах клопотання такі докази відсутні, а з наявної довідки КНП «Канівська багатопрофільна лікарня» Канівської міської рали Черкаської області від 25.07.2024 № 1136/01-03 вбачається, що підозрюваний перебував на стаціонарному лікуванні в ІНФОРМАЦІЯ_2 ) у період з 2018 по 2019 роки, тобто близько п`яти років тому.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Таким чином, прокурором та слідчим в судовому засіданні доведена наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, які свідчать про необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Нормами частини 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті в ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2024 року 1 розмір становить 3 028 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 коп.).

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_5 мінімальний розмір застави в сумі, що становить 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн., та вважає, що така сума застави буде достатньою для забезпечення його належної поведінки.

Слідчий суддя також вважає за необхідне зазначити, що в разі внесення застави, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обчислювати з моменту взяття під варту підозрюваного.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Канівського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 терміном на 60 діб задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 60 днів, тобто до 21 вересня 2024 року включно.

Термін тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з моменту його фактичного затримання, тобто з 24 липня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 , 19.08.2001 розмір застави: 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн..

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1