Провадження № 1-кс/947/9750/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого детективу Підрозділу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000492 від 04.05.2022 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Криве Озеро Миколаївської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючого інвалідність другої групи, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Суть клопотання.

До Київського районного суду м. Одеси, в рамках кримінального провадження № 0000492 від 04.05.2022 року, надійшло клопотання старшого детективу Підрозділу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,про застосування строком на 60 днів запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 1313 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік, що становить 3 975 764 грн. стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що:

- ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України .

- наявні ризики вчинення підозрюваним ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, іншого підозрюваного, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

- застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не дасть можливості здійснювати дієвий контроль за його поведінкою, забезпечити виконання покладених на нього судом обов`язків, не зменшить до прийнятного рівня зазначених ризиків.

Позиція учасників судового засідання

Прокурор ОСОБА_3 оголосив клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 1313 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, посилаючись на обставини викладені в клопотанні та наявність ризиків, які встановлені слідчим у клопотанні. Зокрема зазначив, що сума застави співвідноситься зі шкодою вчиненою підозрюваним кримінального правопорушення, що підтверджується експертизами товарознавчими та економічними.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 надала письмові заперечення в яких у задоволенні клопотання просила відмовити у задоволенні клопотання, застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, або визначити розмір застави у межах, визначених КПК України. Вважала що підозра є необґрунтованою оскільки в діях ОСОБА_4 щодо видання наказів про придбання товарів без застосування процедур закупівель та спрощених купівель, передбачених ЗУ «Про публічні закупівлі», ЗУ «Про оборонні закупівлі», немає складу правопорушення, оскільки такі процедури не підлягають застосуванню відповідно до Постанови КМУ № 169. На її думку в клопотанні не наведено достатніх та об`єктивних даних про те, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення в якому підозрюється. Визначений розмір застави є завідомо непомірним. Повідомила, що її підзахисний має міцні соціальні зв`язки одружений, виховує неповнолітню доньку 2010 року народження, раніше не притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності. Має ряд подяк та нагород, має другу групу інвалідності. Залучила до матеріалів клопотання характеризуючи документи.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, у задоволенні клопотання просив відмовити.

Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Підрозділом Територіального управління БЕБ в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000492 від 04.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України.

Встановлено, що рішенням Одеської міської ради №5228-VI від 27.08.2014 «Про внесення змін до рішення Одеської міської ради № 4185-VI від 17.12.2013р. «Про затвердження структури виконавчих органів, загальної чисельності апарату Одеської міської ради та її виконавчих органів в новій редакції» створено Департамент муніципальної безпеки Одеської міської ради ().

Так, рішенням Одеської міської ради №5064-VIІ від 18.09.2019, затверджено положення про Департамент муніципальної безпеки Одеської міської ради в новій редакції, зі змісту якого встановлено наступне.

Відповідно до п. 1.1. Положення про департамент муніципальної безпеки Одеської міської ради (далі-Положення), департамент муніципальної безпеки Одеської міської ради (далі Департамент) є виконавчим органом Одеської міської ради і створений відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до 3.3.Директор Департаменту:

3.3.1. Керує діяльністю Департаменту, забезпечує реалізацію завдань та функцій, що на нього покладені, діє від його імені без довіреності.

3.3.2. Забезпечує виконання покладених на Департамент завдань.

3.3.3. Контролює роботу працівників Департаменту, визначає межі відповідальності своїх заступників, керівників структурних підрозділів.

3.3.4. Представляє Департамент як виконавчий орган Одеської міської ради у відносинах з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами.

3.3.5. Вносить пропозиції заступнику міського голови щодо затвердження структури та штатного розпису Департаменту з розрахунком видатків на його утримання.

3.3.6. Затверджує положення про структурні підрозділи, посадові інструкції працівників Департаменту.

3.3.7. Видає накази з основної діяльності, організовує підготовку проектів рішень та розпоряджень з питань, віднесених до компетенції Департаменту, та вносить їх на розгляд міському голові, Одеській міській раді та її виконавчому комітету.

3.3.8. Здійснює організаційну роботу, спрямовану на реалізацію завдань, покладених на Департамент у відповідній сфері управління.

Розпорядженням міського голови м. Одеси № 860К від 11.07.2017 ОСОБА_4 призначено на посаду директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради.

Відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України, службовими особами у статтях 364, 368, 368-5, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, відповідно до положень частини 3 статті 18 та примітки 1 до статті 364 Кримінального кодексу України, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради наділений організаційно-розпорядчими функціями та є службовою особою.

Розпорядженням міського голови м. Одеси № 861К від 11.07.2017 ОСОБА_7 призначено на посаду першого заступника директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради.

Наказом № 08-0 від 30.05.2019 директора Департаменту ОСОБА_4 «Про надання права першого та другого підписів фінансових документів», першому заступнику директора Департаменту ОСОБА_7 надано право першого підпису фінансових документів.

Указом Президента України та Верховного Головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ, введено військовий стан на всій території України.

Так, 14.03.2022 міський голова м. Одеси видав розпорядження №133 «Про забезпечення потреб добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси», в якому відповідно до статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», пункту 3 частини 1 статті 8, статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану в Україні», постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», розпорядження Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2022 року №179-р «Про організацію функціонування єдиної державної системи цивільного захисту в умовах воєнного стану», з метою покращення матеріально-технічного, медичного та продовольчого забезпечення підрозділів Сил територіальної оборони Збройних Сил України, доручив:

1. Виконавчому комітету Одеської міської ради, Київській районній адміністрації Одеської міської ради, Малиновській районній адміністрації Одеської міської ради, Приморській районній адміністрації Одеської міської ради, Суворовській районній адміністрації Одеської міської ради, Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, Департаменту міського господарства Одеської міської ради, Департаменту економічного розвитку Одеської міської ради, Управлінню розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів Одеської міської ради:

1.1. Здійснити закупівлю товарів для організації матеріально-технічного, медичного та продовольчого забезпечення підрозділів Сил територіальної оборони Збройних Сил України на підставі укладених договорів.

1.2. Придбані товари на безоплатній основі передати до підрозділів Сил територіальної оборони Збройних Сил України.

2. Встановити, що це розпорядження набирає чинності із дня його підписання.

Разом з цим, Одеським міським оперативним штабом з координації діяльності органів місцевого самоврядування, територіальних органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, пов`язаної із введенням надзвичайного стану (створений розпорядженням Одеського міського голови від 23.02.2022 № 103) винесено Рішення №3 від 05.03.2022, яким вирішено доручити виконавчим органам Одеської міської ради здійснити матеріально-технічне забезпечення підрозділів територіальної оборони та добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси, зокрема шляхом закупівлі спеціального спорядження та військового обмундирування та прийнято рішення про виділення коштів місцевого бюджету на адресу головних розпорядників, в т. ч. Департаменту муніципальної безпеки ОМР у розмірі 10,0 млн. грн.

Рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради № 32 від 06.03.2022 року з додатками та змінами (зі змінами від 06.03.2022, 14.03.2022 та 13.04.2022) «Про визначення переліку товарів, робіт та послуг, публічні закупівлі яких здійснюються виконавчими органами Одеської міської ради головним розпорядником бюджетних коштів, комунальними підприємствами, установами та закладами без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель в умовах воєнного стану» було визначено перелік товарів, робіт та послуг, публічні закупівлі яких здійснюються виконавчими органами Одеської міської ради головними розпорядниками бюджетних коштів, комунальними підприємствами, установами та закладами без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель в умовах воєнного стану» наведено «Товари» та «Код згідно з Єдиним закупівельним словником (ДК 021:2015)».

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» (прийнята у зв`язку з введенням воєнного стану України на підставі указу Президента № 64 від 24.02.2022) установлено, що в умовах воєнного стану державні замовники у сфері оборони та служби державного замовника (далі - державні замовники у сфері оборони) здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення без застосування видів (процедур) закупівель, визначених Законами України «Про публічні закупівлі» та «Про оборонні закупівлі», переліки та обсяги закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення визначаються рішеннями державних замовників у сфері оборони, що здійснюють такі закупівлі.

Абзацом три пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 2 березня 2022 р. № 176 та від 4 березня 2022 р. № 195, визначено, що під час здійснення передбачених цією постановою закупівель:

- замовники повинні відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель;

- державні замовники у сфері оборони повинні відповідно до Закону України «Про оборонні закупівлі» дотримуватися таких принципів здійснення оборонних закупівель:

своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони;

ефективність використання коштів, результативність.

У відповідності до ст. ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» до принципів здійснення публічних закупівель, входить зокрема максимальна економія, ефективність та пропорційність, запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», передбачено, що договір про закупівлю це - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

В той же час, ч. 4 ст. 28 Законну України «Про публічні закупівлі», передбачено, що після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

Також, ч. 3 ст. 8 Господарського кодексу України визначає, що господарська компетенція органів місцевого самоврядування реалізується від імені відповідної комунальної установи. Безпосередня участь держави, органів державної влади та органів місцевого самоврядування у господарській діяльності може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Одночасно, ч. 1 ст. 74 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» передбачає, що органи та посадові особи місцевого самоврядування несуть відповідальність за свою діяльність перед територіальною громадою, державою, юридичними і фізичними особами.

У подальшому, встановити більш точну дату та час в ході досудового розслідування не надалось можливим (але не раніше 06.03.2022), після отримання Департаментом муніципальної безпеки Одеської міської ради коштів з місцевого бюджету для здійснення матеріально-технічного забезпечення підрозділів територіальної оборони та добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на зловживання службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди в інтересах іншої фізичної та юридичної особи всупереч інтересам служби, який він реалізував за наступних обставин.

Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, ОСОБА_4 залучив до вчинення кримінального правопорушення свого першого заступника ОСОБА_7 , якому доручив пошук відповідного постачальника, з яким у подальшому буде укладений договір без застосування видів (процедур) закупівель, визначених Законами України «Про публічні закупівлі».

Разом з цим, ОСОБА_7 , діючи за вказівкою ОСОБА_4 , при невстановлених в ході досудового розслідування обставинах, залучив в якості постачальника фізичну особу підприємця ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з яким попередньо були узгоджені найменування товарно-матеріальних цінностей та їх кількість.

Слід зазначити, що ОСОБА_4 в силу займаної посади, був обізнаний про вимоги ЗУ «Про публічні закупівлі», а також про положення Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 275 від 18.02.2020 «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі» з яких вбачається, що очікувана вартість предмета закупівлі визначається шляхом порівняння фактичних ринкових цін на момент організації проведення закупівлі, а також шляхом направлення не менше 3-х письмових запитів цінових пропозицій (електронною поштою) виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг.

У подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на зловживання службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), всупереч інтересам служби, в порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 275 від 18.02.2020, тобто без проведення аналізу та документального підтвердження ринкових цін, у період з березня по травень 2022 року, видав накази про проведення публічних закупівель в умовах воєнного стану без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, в яких прийняв рішення щодо постачальника з яким буде укладений договір, а також визначив вартість, за якою будуть поставлені відповідні товарно матеріальні цінності, а саме:

- наказ № 06-0 від 16.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18810000-0: Взуття різне, крім спортивного та захисного у кількості 300 пар на загальну суму 519 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 265 831, 53 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 07-0 від 16.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:35810000-0: Індивідуальне обмундирування (кепки) у кількості 100 штук на загальну суму 24 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 10 885, 94 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 13-0 від 19.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18140000-2: Окуляри захисні у кількості 300 штук на загальну суму 112 500 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 40 789, 80 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 14-0 від 21.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18140000-2: Наколінники та налокітники у кількості 600 пар на загальну суму 390 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 180 554, 85 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 18-0 від 23.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:35820000-8: Прапорець у кількості 100 штук на загальну суму 12 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 3 199, 20 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 19-0 від 23.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18420000-9: Ремні тактичні у кількості 300 штук на загальну суму 121 500 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 76 380, 10 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 23-0 від 30.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:39220000-0: Фляга у кількості 250 штук на загальну суму 212 500 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 69 925, 85 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 24-0 від 31.03.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18440000-5: Панами у кількості 100 штук на загальну суму 31 500 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 17 195, 70 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 25-0 від 04.04.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18330000-1: Футболки камуфльовані у кількості 1 800 штук на загальну суму 441 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 197 143, 70 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10

- наказ № 28-0 від 18.04.2022 яким прийнято рішення здійснити закупівлю товарів без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель у ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме ДК 021:2015:18110000-3: Костюм тактичний в комплекті у кількості 500 штук на загальну суму 1 305 000 гривень, реальна ринкова вартість яких на момент видачі наказу складала 663 167, 50 гривень, контроль за виконанням якого було покладено на першого заступника ОСОБА_10 .

У подальшому, ОСОБА_7 , діючи за вказівкою ОСОБА_4 , на підставі вищевказаних наказів, уклав з ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ) відповідні договори на закупівлю зазначених товарно-матеріальних цінностей, а саме: №06/2022 від 16.03.2022, № 07/2022 від 16.03.2022, № 13/2022 від 19.03.2022, № 14/2022 від 21.03.2022, № 18/2022 від 23.03.2022, № 19/2022 від 23.03.2022, № 23/2022 від 30.03.2022, № 24/2022 від 31.03.2022, № 25/2022 від 04.04.2022, № 28/2022 від 18.04.2022, істотні умови яких є аналогічними між собою, а саме:

-закупівля проводиться з метою забезпечення потреб підрозділів територіальної оборони та добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси згідно з рішенням Одеського, міського оперативного штабу з координації діяльності органів місцевого самоврядування із територіальних органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, пов`язаної із введенням надзвичайного стану від 05 березня 2022 року № 3, відповідно до рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради від 14 березня 2022 року № 33 «Про внесення змін до рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради від 06 березня 2022 року № 32 «Про визначення переліку товарів, робіт та послуг, публічні закупівлі яких здійснюються виконавчими органами Одеської міської ради - головними розпорядниками бюджетних коштів, комунальними підприємствами, установами та закладами без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель в умовах воєнного стану», постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» Закону України «Про публічні закупівлі».

-Постачальник зобов`язується поставити Товар (надалі - Товар) у відповідності до Специфікації яка є невід`ємною частиною цього Договору, а Покупець зобов`язується своєчасно й належним чином у порядку та на умовах, визначених Договором, прийняти й оплатити такий Товар.

-Загальна кількість Товару, що є предметом поставки за Договором, її часткове співвідношення (асортимент, сортамент, номенклатура) за групами, підгрупами, видами, марками, типами розмірами визначаються в Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору.

-Постачальник відвантажує Товар на адресу Покупця за цінами, що визначені в Специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору.

-Оплата здійснюється Покупцем за фактично отриманий Товар згідно видаткової накладної.

-Оплата Товару Покупцем здійснюється шляхом перерахування грошей на розрахунковий рахунок Постачальника протягом 5-ти банківських днів з моменту надходження відповідних бюджетних коштів на рахунки Покупця.

-Товар вважається поставленим Постачальником та прийнятим Покупцем з моменту підписання ними накладних.

-Приймання-передача товару проводиться по кількості та якості згідно з товаро-супроводжуючими документами ( видатковою накладною).

Так, продовжуючи реалізацію злочинного наміру ОСОБА_4 , ОСОБА_7 діючи умисно, всупереч інтересам служби, за попередньою змовою та за раніше розробленим злочинним планом ОСОБА_4 , при невстановлених в ході досудового розслідування обставинах, отримав від ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ) видаткові накладні на загальну суму 3 169 000,00 грн, а саме: №1 від 16.03.2022 на суму 519 000,00 грн., без ПДВ, №1 від 16.03.2022 на суму 24 000,00 грн., без ПДВ, №1 від 19.03.2022 на суму 112 500,00 грн., без ПДВ, №1 від 21.03.2022 на суму 390 000,00 грн., без ПДВ, №1 від 23.03.2022 на суму 12 000,00 грн., без ПДВ, №1 від 23.03.2022 на суму 121 500,00 грн., без ПДВ, №1 від 30.03.2022 на суму 212 500,00 грн., без ПДВ, №1 від 31.03.2022 на суму 31 500,00 грн., без ПДВ, №1 від 04.04.2022 на суму 441 000,00 грн., без ПДВ, №1 від 18.04.2022 на суму 1 305 000,00 грн., без ПДВ, які у подальшому скріпив власним підписом та відтиском печатки Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради.

У подальшому, продовжуючи реалізацію злочинного наміру ОСОБА_4 , ОСОБА_7 діючи умисно, всупереч інтересам служби, за попередньою змовою та за раніше розробленим злочинним планом ОСОБА_4 , будучи обізнаним про те, що вартість вказаних товарів визначено в порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 275 від 18.02.2020, тобто без проведення аналізу та документального підтвердження ринкових цін, діючи в інтересах ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на підставі платіжних доручень № 4 від 16.03.2022 на суму 519 000 грн., №5 від 16.03.2022 на суму 24000,00 грн., №11 від 19.03.2022 на суму 112 500,00 грн., №12 від 22.03.2022 на суму 390 000,00 грн., №1 від 23.03.2022 на суму 12 000,00 грн., №2 від 24.03.2022 на суму 121500,00 грн., №4 від 31.03.2022 на суму 212 500,00 грн., №6 від 01.04.2022 на суму 31500,00 грн., №8 від 06.04.2022 на суму 441 000,00 грн., №16 від 18.04.2022 на суму 1305000,00 грн з розрахункового рахунку Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради НОМЕР_2 на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_9 (РНОКПП НОМЕР_1 ) НОМЕР_3 здійснив перерахування грошових коштів на загальну суму 3 169 000 грн., в якості оплати за завищені в ціні товари, чим завдано Одеській міській раді майнову шкоду в особливо великому розмірі на суму 1 358 777, 53 грн.

Одночасно з цим, в березні 2022 року, більш точного часу встановити не надалось за можливе у невстановленому місці, у директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради ОСОБА_4 повторно виник злочинний умисел, направлений на зловживання службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди в інтересах директора ТОВ «Еверласт» (ЄДРПОУ -) ОСОБА_11 всупереч інтересам служби, на виконання доручення Одеського міського голови про надання сприяння в забезпеченні засобами індивідуального захисту військових частин НОМЕР_4 та НОМЕР_5 .

Так, діючи на виконання свого злочинного наміру, направленого на одержання неправомірної вигоди в інтересах ТОВ «Еверласт», 25.03.2022 директор Департаменту ОСОБА_4 , діючи умисно, всупереч інтересам служби, будучи обізнаним про те, що вартість вказаних товарів визначено в порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 275 від 18.02.2020, тобто без проведення аналізу та документального підтвердження ринкових цін, діючи в інтересах директора ТОВ «Еверласт» ОСОБА_11 , виніс наказ №20-О «Про проведення публічної закупівлі в умовах воєнного стану без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель», яким наказано без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель в умовах воєнного стану здійснити закупівлю з ТОВ «Еверласт» за «Єдиним закупівельним словником»: ДК 021:2015: 44170000-2 Плити, листи, стрічки та фольга, пов`язані з конструкційними матеріалами (сталеві плити для виготовлення засобів індивідуального захисту) на загальну вагу у 20826 кг за КЕКВ 2210, на загальну суму 5 610 774, 31 грн., незважаючи на доручення міського голови про сприяння у забезпеченні військових частин засобами індивідуального захисту.

Контроль за виконанням зазначеного наказу ОСОБА_4 покладено на першого заступника директора Департаменту ОСОБА_7 , якого ОСОБА_4 повторно у невстановлений період часу та у невстановленому в ході досудового розслідування місці залучив до реалізації свого злочинного наміру направленого на отримання неправомірної вигоди в інтересах директора ТОВ «Еверласт» ОСОБА_11 шляхом зловживання своїм службовим становищем.

Так, продовжуючи реалізацію злочинного наміру ОСОБА_4 , спрямованого на заволодіння коштами місцевого бюджету в інтересах директора ТОВ «Еверласт» ОСОБА_11 , ОСОБА_7 діючи умисно, всупереч інтересам служби, за попередньою змовою та за раніше розробленим планом ОСОБА_4 , у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, достовірно знаючи, що ТОВ «Еверласт» не володіє товаром, передбаченим у додатку № 1 до Договору (Специфікація-сталеві плити 6,5*1500*3000мм у кількості 20826кг), ціну якого ОСОБА_4 визначено в порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», постанови Кабінету Міністрів України №169 від 28.02.2022 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 275 від 18.02.2020, тобто без проведення аналізу та документального підтвердження ринкових цін, будучи обізнаним про те, що оплата за Договором здійснюється Покупцем за фактично отриманий товар згідно видаткової накладної (п.2.2 Договору), на виконання наказу директора Департаменту ОСОБА_4 № 20-О, винесеного всупереч доручення міського голови про забезпечення засобами індивідуального захисту військових частин, 25.03.2022 уклав договір № 20/2022 від імені Департаменту з ТОВ «Еверласт» в особі директора ОСОБА_11 про закупівлю товару за кодом ДК 021:2015: 44170000-2 Плити, листи, стрічки та фольга, пов`язані з конструкційними матеріалами (сталеві плити) у відповідності до Специфікації.

Пунктом 1.1 Договору визначено, що закупівля проводиться з метою забезпечення потреб підрозділів територіальної оборони та добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси згідно з рішенням Одеського міського оперативного штабу з координації діяльності органів місцевого самоврядування, територіальних органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, пов`язаної із введенням надзвичайного стану від 05.03.2022 №3, відповідно до рішення Виконавчого комітету Одеської міської ради від 06.03.2022 № 32 «Про визначення переліку товарів, робіт та послуг, публічні закупівлі яких здійснюються виконавчими органами Одеської міської ради головними розпорядниками бюджетних коштів, комунальними підприємствами, установами та закладами без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель в умовах воєнного стану», постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах стану», Закону України «Про публічні закупівлі».

Однак, незважаючи на доручення міського голови та реальні потреби сил територіальної оборони, відповідно до додатку № 1 до Договору «Специфікація», предметом закупівлі є сталеві плити 6,5*1500*3000мм у кількості 20826кг на загальну суму 5 610 774,31 гривень.

Згідно з п.п. 2.2. Договору, оплата здійснюється покупцем (Департаментом) за фактично отриманий товар згідно видаткової накладної.

Відповідно до п. 4.1 Договору, товар вважається поставленим Постачальником та прийнятим Покупцем з моменту підписання ними накладних.

Пунктом 4.3 Договору передбачено, що при прийманні товару Покупець зобов`язаний провести зовнішній огляд, перевірити кількість, якість і асортимент поставленого товару відповідно до товаросупроводжувальних документів і нормативно-технічної документації.

Відповідно до п. 7.2 Договору, строк цього Договору починає свій перебіг у момент, визначений п. 7.1. (з моменту його підписання) та діє до 31 грудня 2022 року, а в частині грошових зобов`язань до повного їх виконання.

У подальшому, ОСОБА_7 , усвідомлюючи настання кримінальної відповідальності за зловживання своїм службовим становищем в інтересах ТОВ «Еверласт», запропонували директору ТОВ «Еверласт» скласти та підписати видаткову накладну № 1 від 25.03.2022, яка відповідно до п. 2.2. Договору є підставою для перерахування бюджетних коштів на рахунок ТОВ «Еверласт».

Так, ОСОБА_7 , в період часу з 25.03.2022 по 28.03.2022, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, у невстановленому місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, та реалізуючи злочинний намір ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем в інтересах директора ТОВ «Еверласт» ОСОБА_11 , всупереч умовам Договору № 20/2022 від 25.03.2022 про закупівлю товару за кодом ДК 021:2015: 44170000-2 Плити, листи, стрічки та фольга, пов`язані з конструкційними матеріалами (сталеві плити) сталеві плити 6,5*1500*3000мм у кількості 20826кг, отримав від ОСОБА_11 проект видаткової накладної № 1 від 25.03.2022 який містить завідомо неправдиві відомості щодо виконання Договору та отримання Департаментом предмету договору, оскільки предмет договору імпортовано на територію України в подальшому лише 14.04.2022.

Продовжуючи реалізацію злочинного наміру ОСОБА_4 , ОСОБА_7 діючи умисно, всупереч інтересам служби, з метою приховування своїх протиправних дій та ухилення від настання кримінальної відповідальності, 28.03.2022, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, у невстановленому в ході розслідування місці, отримав від ОСОБА_11 проект договору строкового відповідального зберігання майна № 1206 від 28.03.2022 та акту приймання-передачі до договору строкового відповідального зберігання майна № 1206 від 28.03.2022, до яких останнім внесено завідомо неправдиві відомості про отримання ТОВ «Еверласт» від Департаменту на відповідальне зберігання предмет Договору - сталеві плити 6,5*1500*3000мм у кількості 20826кг, які фактично ввезено на територію України 14.04.2022.

Далі, 28.03.2022, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, ОСОБА_7 діючи умисно, всупереч інтересам служби, з метою приховування своїх протиправній дій та ухилення від настання кримінальної відповідальності та на виконання розробленого ОСОБА_4 злочинного плану направленого на отримання неправомірної вигоди директором ТОВ «Еверласт» ОСОБА_11 , отримані, підписані ОСОБА_11 та скріплені печаткою ТОВ «Еверласт» проекти договору строкового відповідального зберігання майна № 1206 від 28.03.2022 та акту приймання-передачі до договору строкового відповідального зберігання майна № 1206 від 28.03.2022, достовірно знаючи, що вказані офіційні документи містять завідомо неправдиві відомості про передачу Департаментом на відповідальне зберігання ТОВ «Еверласт», так як фактично предмет договору ввезено на територію України 14.04.2022, підписав їх та скріпив печаткою Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради.

У подальшому, на підставі вказаних завідомо підроблених видаткової накладної № 1 від 25.03.2022, договору строкового відповідального зберігання майна № 1206 від 28.03.2022 та акту приймання-передачі до нього, 28.03.2022 Державною казначейською службою України здійснено перерахування коштів місцевого бюджету Одеської міської ради з рахунку НОМЕР_6 на розрахунковий рахунок ТОВ «Еверласт» в АТ «Прокредитбанк» НОМЕР_7 в сумі 5 610 774, 31 гривень в якості оплати за штучно завищені в ціні та відсутні у наявності сталеві плити вагою 20826кг на потреби територіальної оборони за договором № 20/2022 від 25.03.2022.

За результатом вчинених протиправних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , придбані 28.03.2022 всупереч доручення міського голови щодо забезпечення військових частин засобами індивідуального захисту та всупереч реальних потреб сил територіальної оборони, сталеві плити розміром 6,5*1500*3000мм частково прибули на територію України 14.04.2022, тобто майже через три тижні після підписання договору №20/2022 та видаткової накладної № 1, вартістю 94 416,00 Євро за 16800 кг.

Іншу частину металевих плит за договором №20/2022 вагою 4026 кг, ТОВ «Еверласт» 29.04.2022 придбало у ТОВ "Броварський завод котельного устаткування Арденз" код 05495354, за двома накладними товар «Лист HARDOX 6 мм 1500х3000» вагою 3 024 кг и 1 002 кг на суму 950 172 грн. (з ПДВ).

Відсутність нагальної потреби у придбанні вказаних сталевих плит також підтверджується, тим що у подальшому вони поміщені у плитоноски та передані військової частини НОМЕР_4 - 04.07.2022 та до військової частини НОМЕР_5 - 20.07.2022, тобто майже через чотири місяці з дня укладення договору № 20/2022.

Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 Одеській міській раді спричинено матеріальну шкоду в особливо великому розмірі на суму 2 614 819,34 гривень, у т.ч. ПДВ 435 803,22 гривень.

Таким чином, внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 Одеській міській раді спричинено матеріальну шкоду у загальному розмірі 3 973 596, 87 гривень

За викладених обставин, 23.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Як убачається з матеріалів справи, копія клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та доданих до нього матеріалів була отримана підозрюваним з дотриманням вимог ч. 2 ст. 184 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Аналогічна правова позиція ЄСПЛ відображена у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, в якому також зазначено, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (рішення ЄСПЛ у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява №72508/13, п. 184).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Таким чином, відповідно до практики ЄСПЛ, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ч. 2 ст. 94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч. 1 ст. 94 КПК України.

Відповідно до ст. ст. 89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті у випадку направлення обвинувального акту до суду.

Так, підставами для обґрунтованої підозри про те, що ОСОБА_4 міг вчинити вказані кримінальні правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді і досліджених у судовому засіданні джерелах доказів. Що підтверджується, зокрема:

-Аналітичною довідкою № 2/24.13-03-18 від 28.11.2022;

-Протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 ;

-висновком експерта № 22-5477 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи;

-висновком експерта № 23-2817 за результатами судової економічної експертизи;

-висновком експерта №24-2654 товарознавчої експертизи;

-висновком експерта № 24-2654/2 судово-економічної експертизи;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Дані, що містяться у наданих слідчому судді копіях матеріалів кримінального провадження № 0000492 можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, та виправдовують подальше розслідування.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1,2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність даного ризику у відповідності до КПК України не означає, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме переховування, однак достатньо встановити, що він має реальну можливість здійснити такі дії у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Варто також зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, відноситься до категорії тяжких корупційних злочинів, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи зухвалий характер вказаного кримінального правопорушення, а також характеризуючи дані відповідно до яких підозрюваний має другу групу інвалідності, що свідчить про можливість підозрюваного виїхати за несприятливих для себе обставин за межі України навіть під час воєнного стану і переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

З огляду на вказане слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істоте значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає переконливими доводи детектива у клопотанні та прокурора у судовому засіданні в обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 будучи директором Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради може знищити, схвати документи які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема документів які стосуються закупівель товарів за завищеними цінами.

Враховуючи зазначене, ризик знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає спроможним та приймає його до уваги.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні

Посилаючись у своєму клопотанні на зазначений ризик, слідчий вказав, що перебування підозрюваного на займаній посаді, стійкість його зв`язків в Одеській міській раді та інших державних органах, у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, підозрюваний може впливати потерпілого з метою твердження останнього про відсутність збитків внаслідок протиправних дій підозрюваного, на іншого підозрюваного ОСОБА_7 , а також зазнати тиску з боку свого керівника (підозрюваного ОСОБА_7 ).

Перевіряючи наявність зазначеного ризику, слідчий суддя звертає увага на відсутність в матеріалах клопотання даних про потерпілих, разом з тим враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України. За таких обставин, заборона спілкуватися з певними визначеними особами, як наслідок встановлення ймовірного впливу на них, є об`єктивною необхідністю забезпечення «недоторканості» показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

На думку слідчого судді, з метою подальшого безперешкодного розслідування по встановленню усіх обставин у цьому провадженні, необхідно обмежити підозрюваного ОСОБА_4 у можливості спілкування зі свідками та іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення у поданому клопотанні.

Щодо наявності ризику вчинити інше кримінальне правопорушення

Посилаючись у своєму клопотанні на вказаний ризик слідчий зазначає, що досудове розслідування у вказаному провадженні проводиться також за іншими фактами можливого вчинення аналогічних правопорушень підозрюваним в ході проведення публічних закупівель, у зв`язку з чим, у випадку обрання запобіжного заходу не пов`язаного із тримання під вартою, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя не може погодитись з доведенням наявності зазначеного ризику, оскільки сторона обвинувачення при доведенні його існування не надала відповідних підтверджень зазначеному, а обмежилась лише висловленням припущень про можливе перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню.

Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України;

- пред`явлення йому підозри у вчиненні тяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, йому може загрожувати покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- на день розгляду клопотання підозрюваному ОСОБА_4 виповнилось 53 роки, має другу групу інвалідності, інформації про наявність хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню запобіжного заходу слідчому судді не надано;

- підозрюваний одружений, виховує неповнолітню доньку ІНФОРМАЦІЯ_2 ; має ряд нагород.

- достатній майновий стан, який є директором Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, відповідно до довідок про заробітну плату ОСОБА_4 у 2023 році нарахована заробітна плата у сумі 566 575, 34 грн., за шість місяців 2024 року нарахована заробітна плата у розмірі 350 447, 01 грн.

- підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

- за версією органу досудового розслідування, внаслідок ймовірних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_7 Одеській міській раді спричинено матеріальну шкоду у загальному розмірі 3 973 596, 87 гривень

Щодо можливості застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою або більш м`якого запобіжного заходу

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані вище ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваного, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування застави як основного запобіжного заходу буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

До аналогічних висновків слідчий суддя доходить і при аналізі інших більш м`яких запобіжних заходів. Зокрема, домашній арешт, в тому числі цілодобовий, не зможе забезпечити обмеження підозрюваного в доступі до технічних пристроїв, що уможливить його спілкування з іншими особами (в т.ч. учасниками кримінального провадження), що також може зашкодити дієвості кримінального провадження на даному його етапі. Застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання чи особистої поруки для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на підозрюваного обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_4 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

Таким чином, зважаючи на високу інтенсивність встановлених при розгляді клопотання ризиків, з урахуванням особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя приходить висновку, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати винятковий запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до ОСОБА_4 вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Як вказувалось вище, за інкримінований підозрюваному злочин передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.

При цьому, вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказування, з огляду на правову кваліфікацію та можливість залучення до протиправної діяльності інших, не встановлених на даний час осіб, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити максимальний строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

У клопотанні слідчий, а в судовому засіданні прокурор, посилаючись на характер вчиненого кримінального правопорушення, зокрема на винятковість даного кримінального правопорушення, просили у разі постановлення слідчим суддею ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити підозрюваному заставу у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, а саме 1313 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 975 764 гривень, мотивуючи розміром заподіяної шкоди.

В свою чергу, положеннями ч. 4 зазначеної ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Також в цьому контексті слідчий суддя приймає до уваги положення п. 25 рішення ЄСПЛ у справі «Істоміна проти України» від 13.01.2022, в якому Суд зауважив на тому, що загальні принципи щодо обґрунтування визначення розміру застави наведені в рішеннях у справах «Корбан проти України» (Korban v. Ukraine), заява №26744/16, п.п. 154-157, від 04.07.2019), та «Мангурас проти Іспанії» [ВП] (Mangouras v. Spain), заява №12050/04, п.п. 78-81, ЄСПЛ 2010). Зокрема, гарантія, передбачена п. 3 ст. 5 Конвенції, покликана забезпечити не відшкодування будь-якої шкоди, завданої внаслідок передбачуваного злочину, а лише присутність обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого, належне йому майно та його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави або вжиття заходів проти поручителів у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (див. рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява №54335/14, п. 70, від 22.05.2018). Оскільки відповідне питання є основоположним правом на свободу, гарантованим ст. 5 Конвенції, органи державної влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і для вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Тяжкість обвинувачень, пред`явлених обвинуваченому, не може бути вирішальним фактором для виправдання розміру застави (див. рішення у справі «Хрістова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), заява №60859/00, п. 111, від 07.12.2006).

Слідчий суддя при визначенні розміру застави, приймає до уваги не лише обсяг повідомленої підозри та розміру завданої шкоди, а й наданих сторонами відомостей про майновий стан підозрюваного, зокрема його офіційний дохід від отримання заробітної плати, а також наявності задекларованих грошових активів як у самого підозрюваного ОСОБА_4 ( готівкові кошти 30 000 дол. США, кошти, розміщені на банківських рахунках 101 000 грн.) так і у дружини ОСОБА_15 (заробітна плата 3 899 317 грн., дохід від відчуження рухомого майна 450 000 грн., готівкові кошти 10 000 Євро, 90 000 дол. США), а також й обставини вчинення злочину. Так ОСОБА_4 підозрюється у вчинені злочину, який вчинено перебуваючи на посаді директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, (службова особа).

Указом Президента України та Головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 24.02.2022 року введено військовий стан на всій території України.

Департамент муніципальної безпеки Одеської міської ради отримав кошти з місцевого бюджету для здійснення матеріально-технічного забезпечення підрозділів територіальної оборони та добровольчих формувань територіальної громади міста Одеси, між тим не зважаючи на дію військового стану, згідно підозри ОСОБА_4 підозрюється у зловживанні службовим становищем з метою одержання неправомірної вигоди всупереч інтересам служби та спричиняючи тяжкі наслідки державним інтересам своїми діями спричини Одеській міській раді матеріальну шкоду.

Отже з урахуванням того, що ОСОБА_4 обіймає посаду директора Департаменту муніципальної безпеки Одеської міської ради, ймовірний злочин вчинено із використанням ним свого службового становища із залученням першого заступника департаменту ОСОБА_7 , унаслідок чого дії ОСОБА_4 в очах громадськості дискредитують діяльність Департаменту, тим більше в умовах воєнного стану, підривають авторитет та довіру до його працівників, що сприяє формуванню негативної суспільної думки щодо його діяльності, а також може призвести до стрімкого зростання рівня недовіри до таких працівників, що на думку слідчого судді також є виключним випадком, при вирішенні питання про визначення розміру застави.

Дослідивши клопотання та долучені в обґрунтування матеріали, слідчий суддя з урахуванням обставин кримінальних правопорушень, імовірних збитків, нанесених державі в умовах воєнного стану, коли кожна гривня є важливою для обороноздатності країни в умовах збройної агресії, майнового та соціального стану підозрюваного, доведених ризиків, передбачених п. п. 1-3 ст. 177 КПК України, вважає, що застава у межах, визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, і має бути призначена у розмірі, який перевищує граничний розмір застави, встановлений законом.

Крім того, слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Між тим, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При цьому, слідчим суддею береться до уваги розмір матеріальної шкоди, яка завдана Одеській міській раді внаслідок вчинення інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, яка становить 3 973 596, 87 гривень, що є предметом неправомірної вигоди, отриманої внаслідок вчинення таких кримінальних правопорушень, значна частина якої могла залишитись у ОСОБА_4 .

Враховуючи викладене, слідчим суддею враховано і обставини вчинення кримінального правопорушення, майновий стан, роль підозрюваного у вчиненні злочину, характер злочину, спосіб вчинення, а тому на підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що застава має бути визначена у розмірі 760 ( сімсот шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік, що становить 2 301 280 (два мільйона триста одна тисяча двісті вісімдесят ) гривень, оскільки визначення застави саме в такому розмірі буде пропорційно помірною для підозрюваного та може гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків, також враховуючи вагомість ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

За описаних вище обставин альтернативний запобіжний захід у виді застави у зазначеному розмірі буде достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного такі обов`язки:прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою; не відлучатися за межі України, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками, підозрюваними та іншими учасниками кримінального провадження, визначеними слідчим або прокурором; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для ОСОБА_4 і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

У випадку внесення застави, строк дії таких обов`язків слід визначити в межах строку досудового розслідування і не більше визначеного строку дії основного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

За наведених вище обставин, слідчий суддя доходить висновку про існування підстав для часткового задоволення поданого клопотання.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого детективу Підрозділу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000492 від 04.05.2022 року відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 23 вересня 2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 760 ( сімсот шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 2024 рік, що становить 2 301 280 (два мільйона триста одна тисяча двісті вісімдесят ) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_8 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 23 вересня 2024 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою;

не відлучатися за межі України, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування з свідками, підозрюваними та іншими учасниками кримінального провадження, визначеними слідчим або прокурором;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1