ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8598/24
провадження № 1-кп/753/1468/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

проводячи судовий розгляд у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0003456 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 301, ч.ч. 3, 4 ст. 301-1 КК України,

за участі сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 обвинуваченого ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вищевказане кримінальне провадження. У судовому засіданні представник заставодавця ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про повернення застави, обґрунтувавши його тим, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2023 року у справі № 753/21377/23, провадження № 1-кс/753/3727/23, до ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави в розмірі 80-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720 гривень 00 копійок, з покладенням на ОСОБА_3 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Строк дії ухвали було визначено до 20.01.2024 року. 23.11.2023 року сума застави в розмірі 214 720 гривень була внесена заставодавцем ОСОБА_6 на зазначений судом депозитний рахунок - отримувач : Територіальне управління ДСА України в м. Києві, код отримувача: 26268059, розрахунковий рахунок отримувача: UA1012089, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, за ОСОБА_3 , 02.10.1991 року, згідно ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2023 року у справі № 753/21377/23. Таким чином, до ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Адвокат ОСОБА_5 вказує, що оскільки строк дії ухвали слідчого судді від 22.11.2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застави закінчився, клопотання до слідчого судді про обрання або продовження запобіжного заходу у зазначений законом строк не надходило і дію запобіжного заходу та обов`язків продовжено не було, то вищевказана ухвала припинила свою дію 19.01.2024 року о 00 год 00 хв. В підготовчому судовому засіданні прокурор зазначила, що підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження немає. Тому захисник просить клопотання задовольнити та повернути заставодавцю внесену нею заставу, оскільки остання заперечує проти звернення суми застави на виконання вироку суду щодо можливих майнових стягнень із ОСОБА_3 . Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника. Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання, зазначивши, що заявлене клопотання є передчасним і має вирішуватись кінцевим процесуальним рішенням за результатами розгляду кримінального провадження, а також прокурор наголосила на тому, що обвинувачений неодноразово не з`являвся на слідчі дії, а тому можуть бути підстави для звернення застави в дохід держави. Заслухавши позиції учасників процесу, дослідивши заявлене клопотання, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Відповідно до ч.4 ст.196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 197 цього Кодексу. Таким чином слід констатувати, що запобіжний захід у виді застави не є строковим запобіжним заходом. В підтвердження цього слугує і положення ч.8 ст.182 КПК України відповідно до якого у разі якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Тобто законодавець звернення застави в дохід держави пов"язує із різними самостійними підставами: 1 - якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки і 2 - якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки. Таким чином прив"язку до строку встановленого ухвалою має лише лпуга підстава, пеша ж є безстроково та діє протягом всього строку дії запобіжного заходу у виді застави. Окрім цього слід зазначити, що підозрюваний, обвинувачений відповідно до п.1 ч.7 ст.42 КПК України зобов"язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб. При цьому слід зазначити, що вказаний обов"язок дії незалежно від наявності ухвали суду щодо запобіжного заходу та продубльованих чи не продубльованих у ній обов"язків відповідно до ч.ч.5-7 ст.194 КПК України. Отже, аналізуючи вищенаведені норми слід зробити чіткий та категоричний висновок, що на момент заявалення захисником ОСОБА_5 клопотання, відносно ОСОБА_3 діяв запобіжний захід у виді застави який і забезпечував належну процесуальну поведінку останнього. В клопотанні захисником ОСОБА_5 який діє як представник застоводавця ОСОБА_6 , ставиться питання про повернення внесеної нею застави, якою остання немає наміру в майбутньому гарантувати належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 . Враховуючи те, що відповідно до ст.41 Конституції України право власності є непорушним, та до моменту заявлення клопотання прокурором не було ініційовано питання про звернення застави в дохід держави, підстав для відмови у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 суд не вбачає. Водночас слід зазначити, що відповідно до ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2023 року (справа №753/21377/23), запобіжний захід у виді застави відносно ОСОБА_3 є альтернативним запобіжним заходов визначеним відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, основним запобіжним заходом який взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України та гарантувати належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 і виконання ним рішень суду є запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Враховуючи те, що за клопотанням застоводавця застава повернута останній, стороною захисту не заявлено клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 іншого запобіжного заходу, менш суворого ніж тримання під вартою із наведенням та обгрунтуванням підстав для такого рішення, беручи до уваги, що слідчим суддею встановлено ризики передбачені ст.177 КПК України, зважаючи на тяжкість злочинів які інкримінуються обвинуваченому, міру покарання, суспільний резонанс, та наявність на даний момент ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме - переховувавння від суду, незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, запобіжним заходом який взмозі гарантувати уникнення цих ризиків є запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Разом із тим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п. 80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, та керуючись ч.3 ст.183 КПК України вважає за можливе визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, який буде достатнім для гарантування належної процесуальної поведінки обвинуваченого та забезпечення виконання ним обов`язків передбачених КПК України у розмірі 257 380 гривень. Керуючись ст.ст.182,194,202 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення застави - задовольнити. Повернути заставодавцю ОСОБА_6 заставу в розмірі 214 720 гривень внесену 23.11.2023 року на депозитний рахунок суду - отримувач: Територіальне управління ДСА України в м. Києві, код отримувача: 26268059, розрахунковий рахунок отримувача: UA1012089, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, за ОСОБА_3 , 02.10.1991 року, згідно ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 22.11.2023 року у справі № 753/21377/23.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 18.10.2024 року включно, взявши його під варту в залі суду негайно.

Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 257 380 гривень.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_3 з-під варти та зобов`язати його з`являтися до суду за першою вимогою.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави.

Ухвала, в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту їх оголошення.

Суддя: