Справа №639/3995/24
Провадження №1-кс/639/886/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в :

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла вищезазначена скарга ОСОБА_3 , в обґрунтування якої останній посилався на те, що 03.07.2024 він звернувся до Харківської окружної прокуратури Харківської області з повідомленням про кримінальне правопорушення, що має ознаки ч. 2 ст. 367 КК України. Проте до теперішнього часу даних щодо внесення відомостей за його заявою до ЄРДР ним не отримано.

З огляду на викладене, ОСОБА_3 просив зобов`язати уповноваженого прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області:внести відомості до ЄРДР за його повідомленням від 03.07.2024; надати йому витяг з ЄРДР та направити матеріали для проведення досудового розслідування за підслідністю.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, в скарзі та направленій до суду заяві просив справу розглядати без його участі, вимоги скарги підтримав, просив її задовольнити.

Прокурор в судове засідання також не з`явився, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги. При цьому в направленому до суду листі заступник керівника Харківської окружної прокуратури просив розглядати скаргу без участі прокурора, заперечував проти вимог скарги, вказував, що заява ОСОБА_3 від 03.07.2024 не містила відомостей, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідні відомості не вносились до ЄРДР, а ОСОБА_3 було надано письмову відповідь від 03.07.2024 №62-647-24.

Перевіривши доводи скарги, дослідивши наявні матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Судовим розглядом встановлено, що 03.07.2024 ОСОБА_3 звернувся до Харківської окружної прокуратури Харківської області (далі за текстом - прокуратура) з заявою, в якій просив внести відомості до ЄРДР, вказуючи на такі обставини, які, на його думку, свідчать про вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 367 КК України.

Як вбачається з листа першого заступника Харківської окружної прокуратури Харківської області від 10.07.2024 №62-647-24, відомості, наведені в повідомленні ОСОБА_3 від 03.07.2024 не були внесені до ЄРДР, оскільки воно за змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, адже не містить конкретних даних про його вчинення.

Надаючи оцінку таким діям Харківської окружної прокуратури, необхідно зазначити таке.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

За змістом статті 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомленні, в яких міститься вимога внести відомості до ЄРДР, а лише ті з них, які містять відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінально караного діяння.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки відповідного кримінального правопорушення.

Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20).

Вказане також узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 24 квітня 2019 року по справі № 818/15/18, згідно яких при розгляді скарги слідчий суддя вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своєму повідомленні від 03.07.2024 ОСОБА_3 посилається на те, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3177/24, яке набрало законної сили 14.05.2024, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови і стягнуто з бюджету громади 3000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Крім того рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/3175/24, яке набрало законної сили 07.05.2024, визнано протиправною бездіяльність Височанського селищного голови, на підставі постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2024 стягнуто з бюджету громади 6000,00 грн. у якості відшкодування позивачу витрат на правову допомогу. Отже судовими рішеннями встановлено неналежне виконання своїх посадових обов`язків Височанським селищним головою ОСОБА_4 , якими він задав шкоди громаді у розмірі 9000,00 грн., що, на переконання ОСОБА_3 , свідчить, що дії ОСОБА_5 підпадають під ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

На підставі викладеного, ОСОБА_3 просив внести до ЄРДР відомості про вчинення Височинського селищним головою ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

На переконання слідчого судді, зміст вказаного повідомлення ОСОБА_3 від 03.07.2024 достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення уповноваженими особами Височанської селищної ради (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), не містить, а тому його не можна вважати заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення.

Повідомлення від 03.07.2024 не містить конкретних фактичних даних щодо дій, які б свідчили про вчинення зазначеного можливого кримінального правопорушення. Так, заявник не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у заяві протиправних дій, які , на його думку, містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі і бачені норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Так, у статті 367 КК України передбачено відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб. (ст. 367 КК України)

З об`єктивної сторони кримінальні правопорушення, передбачені ст. ст.364, 365, 367 КК України, є кримінальними правопорушеннями з матеріальним складом, який вимагає встановлення не тільки діяння, а й настання суспільно небезпечних наслідків у виді істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб (частина 1) або тяжких наслідків (частина 2).

04.06.2014 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері державної антикорупційної політики у зв`язку з виконанням Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України» від 13.05.2014 року № 1261-VII, яким примітки 3 та 4 статті 364 КК України викладено в новій редакції, що передбачають істотність шкоди та тяжкість наслідків, зокрема за ст. 367 КК України, виключно у конкретно визначених матеріальних збитках.

Зокрема, відповідно до приміток 3, 4 до статті 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 3641, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

ОСОБА_3 у повідомленні від 03.07.2024 не наведено даних, які б свідчили про наявність такої обов`язкової ознаки об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, як наслідки у виді істотної шкоди охоронюваним законам правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб або тяжких наслідків.

Також в його заяві відсутні інші дані, які в свідчили про наявність інших ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, зокрема, невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них.

При цьому сам лише факт ухвалення рішення у адміністративному судочинстві не на користь суб`єкта владних повноважень (органу місцевого самоврядування/його посадової особи), і, як наслідок, стягнення судових витрат, в тому числі витрат на правову допомогу, не свідчить про невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них у розумінні диспозиції ст. 367 КК України. В іншому випадку, всі такі рішення були б підставою для притягнення відповідних посадових осіб до кримінальної відповідальності.

Таким чином, ОСОБА_3 в його повідомленні не наведено даних, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, як і будь-якого іншого кримінального правопорушення.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що відомості, відображені в повідомленні ОСОБА_3 від 03.07.2024 року, не є такими, що підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки вони фактично не містять даних, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення, а тому в задоволенні його скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурорів Харківської окружної прокуратури Харківської області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1