30.09.2024
Справа №642/6165/24
Провадження №1-кс/642/3559/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008034 від 30.09.2024 за ч. 1 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30.09.2024 до Ленінського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008034 від 30.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими прокурор обґрунтовує доводи цього клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, з огляду на таке.

Так, слідчим Другого СВ (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Полтаві, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0008034 від 30.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

Отже в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу, у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно для виклику цієї особи у судове засідання.

Однак в клопотанні про арешт майна не заначено жодних відомостей щодо контактних даних власника майна чи особи, у володінні якої перебуває майно, що виключає можливість дотримання судом вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України з одночасним додержанням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання.

Крім того, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальне рішення у формі постанови, яким підтверджуються повноваження прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 на підписання клопотання у цьому кримінальному провадженні.

Водночас в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Отже, суд доходить висновку, що клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків клопотання, а саме:

1)надати суду відомості про власника майна чи особу, у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), стосовно якого подане клопотання про арешт майна, що необхідно для виклику цієї особи у судове засідання;

2)надати суду належним чином завірену копію процесуального рішення, що підтверджує факт наявності повноважень прокурора, який подає клопотання, у вказаному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0008034 від 30.09.2024 за ч. 1 ст. 125 КК України, повернути для усунення недоліків, що зазначені у мотивувальній частині ухвали, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_3