Справа № 191/721/24
Провадження № 1-кп/191/65/24
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2024 року м. Синельникове Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні без проведення судового розгляду в спрощеному провадженні, за відсутності учасників судового провадження та відповідно до ч.4 ст.107 КПК України без фіксування судового провадження технічними засобами, кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 90000024 від 02.02.2024 року по обвинуваченню :

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Синельникове Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, маючого середньо - технічну освіту, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою : АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 29.01.2024 року, приблизно о 23 годині 30 хвилин, знаходився за місцем мешкання за адресою : АДРЕСА_2 , де у нього на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, відбувся конфлікт з дружиною ОСОБА_5 , під час якого у ОСОБА_3 раптово виник прямий злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень потерпілій.

Реалізуючи свій прямий злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень своїй дружині ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, розуміючи, що шляхом завдання ударів по тілу людини будуть спричинені тілесні ушкодження, передбачаючи такі наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, ОСОБА_3 , знаходячись на відстані витягнутої руки від ОСОБА_5 , схопив її за передпліччя, після чого кулаком правої руки наніс прямий удар в обличчя потерпілої. Далі, ОСОБА_3 своєю правою рукою, стиснутою у кулак, наніс потерпілій не менше 3-х прямих ударів в голову, після чого схопив ОСОБА_5 обома руками за шию та почав душити. Потерпіла почала пручатися, намагалася вирватися, і в цей час ОСОБА_3 наніс ОСОБА_5 не менше двох ударів кистями рук, стиснутими в кулаки в грудну клітину. У результаті своїх умисних протиправних дій, ОСОБА_3 спричинив потерпілій ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді : двох саден шкіри в вилично-підочній ділянці обличчя справа; по одному садну шкіри в ділянці внутрішнього і зовнішнього кінців правої брови; синець на боковій поверхні шиї зліва; садна шкіри в ділянці внутрішнього кінця правої ключиці та проекції верхнього відділу рукоятки грудини, синець на зовнішній поверхні правого передпліччя в нижній третині, які за своїм характером відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. Струс головного мозку, закрита черепно-мозкова травма, які за своїм характером відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.

Умисні дії ОСОБА_3 кваліфіковано за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, тобто умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

До обвинувального акту, який надісланий до суду разом із клопотанням прокурора про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, додана :

- письмова заява ОСОБА_3 , складена в присутності його захисника - ОСОБА_6 щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, зазначеними вище, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою статті 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні без її участі;

- письмова заява потерпілої ОСОБА_5 щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною другою статті 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні без її участі.

За результатами дослідження змісту відповідних заяв та матеріалів дізнання, у суду не виникло сумнівів в тому, що зазначені заяви як обвинуваченого, так і потерпілого, є усвідомленими, відповідають їх внутрішній волі, а їх процесуальна позиція сформувалася без будь-якого стороннього неправомірного впливу на них.

Згідно ч. 2 ст. 382 КПК України вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Встановлені органом досудового розслідування обставини не оспорюються учасниками судового провадження і суд не вбачає підстав ставити їх під сумнів та визнає їх доведеними, оскільки вони повністю узгоджуються з наданими суду матеріалами дізнання. Вищенаведені фактичні обставини поза всяким розумним сумнівом достатньо доводять винуватість ОСОБА_3 у вчиненні кримінального проступку в обсязі обвинувачення, яке було сформульоване прокурором, і суд кваліфікує умисні дії обвинуваченого ОСОБА_3 за ч.2 ст.125 КК України, як такі, що виразилися в спричиненні умисного легкого тілесного ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд відповідно до ст. 65 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого проступку, особу винну та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання. Згідно ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Разом з тим, суд бере до уваги пункт 1 Постанови Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання», де зазначено те, що суди при призначенні покарання в кожному випадку і щодо кожного підсудного, який визнається винним, мають суворо додержувати вимог ст.65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

При призначені покарання, у кожному конкретному випадку суди мають дотримуватися вимог кримінального закону й зобов`язані враховувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу винного та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання. Покарання має бути необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження нових кримінальних правопорушень.

Пункт 2 вказаної Постанови наголошує на тому, що висновки з усіх питань, пов`язаних із призначенням покарання, необхідно належним чином мотивувати у вироку.

Відповідно до ст. 66 КК України обставинами, які пом`якшують покарання обвинуваченого, є щире каяття.

Згідно ст.67 КК України обставинами, що обтяжують покарання обвинуваченого, є вчинення кримінального проступку щодо подружжя.

Так, суд враховує обставини вчиненого обвинуваченим ОСОБА_3 умисного кримінального проступку, характер та ступінь тяжкості, відомості про особу обвинуваченого, який раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має неповнолітню доньку, 2006 року народження, одруженого, за місцем проживання характеризується негативно, потерпілою претензій матеріального або морального характеру не заявлено, вину визнав повністю та щиро розкаявся в скоєному, оскільки з матеріалів справи вбачається, що обвинувачений в ході досудового розслідування не намагався уникнути кримінальної відповідальності.

У своїй Постанові від 15.11.2021 року у справі № 199/6365/19 (провадження №51-3198км21) Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду висловив свою правову позицію : «Щире каяття - це не формальна вказівка на визнання свої вини, а відповідне ставлення до скоєного, яке передбачає належну критичну оцінку винним своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. У зв`язку з наведеним можна зробити висновок, що щире каяття - це певний психічний стан особи винного, коли він засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, і це об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям усіх обставин справи, вчиненням дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину або відшкодуванню завданих збитків чи усуненню заподіяної шкоди».

З урахуванням даних про особу обвинуваченого та враховуючи щире каяття обвинуваченого, активне сприяння розкриттю кримінального проступку,обставин вчиненого кримінального проступку, суд, реалізуючи принцип законності, справедливості та індивідуалізації покарання, вважає за доцільне призначити покарання у вигляді громадських робіт строком 240 годин, у зв`язку з чим саме таке покарання буде повністю відповідати конкретним обставинам проступку, обставинам, що пом`якшують та обтяжують покарання, даним про особу обвинуваченого.

Покарання у вигляді штрафу та виправних робіт суд вважає недоцільним, оскільки судом встановлено, що обвинувачений офіційно не працює, а покарання у вигляді обмеження волі буде занадто суворим.

Цивільний позов потерпілою не заявлено.

Запобіжний захід не обирався.

Витрати на проведення судових експертиз відсутні.

Речові докази відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 368, 376, 382 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Визнати ОСОБА_3 винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України та призначити йому покарання у вигляді 240 ( двісті сорока) громадських робіт.

Міра запобіжного заходу ОСОБА_3 не обиралась.

Вирок не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок в іншій частині може бути оскаржений шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення апеляційним судом.

Копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

СуддяОСОБА_1