Справа 749/2/24
Номер провадження 1-кс/749/86/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року м. Сновськ

Слідчий суддя Щорського районного суду ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Сновськ клопотання слідчого у провадженні, слідчого СВ ВП № 2 (м. Сновськ) Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором у провадженні, прокурором Корюківської окружної прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000001 від 01.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, -

В С Т А Н О В И В :

До Щорського районного суду Чернігівської області звернулася слідчий у кримінальному провадженні, слідчий СВ ВП № 2 (м. Сновськ) Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 , з клопотанням, яке погоджено прокурором у провадженні, прокурором Корюківської окружної прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000001 від 01.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

У судовому засіданні учасники кримінального провадження відсутні.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, прийшов до наступного.

Клопотання мотивовано тим, що близько 17 год. 30 хв., 01.01.2024, ОСОБА_5 , перебуваючи за власним місцем проживання, у будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, у ході конфлікту, що виник на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з метою заподіяння смерті, діючи умисно та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті та бажаючи їх настання, кухонним ножем завдала один удар в область грудної клітки своєму співмешканцю ОСОБА_6 , з яким проживала спільно, пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 помер на місці.

Смерть ОСОБА_6 настала внаслідок проникаючого колото різаного поранення грудей з ушкодженням серця та масивною крововтратою, утвореного однією проникаючою дією гострого предмету, типу клинка ножа, яке, згідно висновку судово медичної експертизи № 4 від 02.01.2024, відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 згідно до ст. 1, 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», вчинила домашнє насильство у формі фізичного насильства.

Слідчим, за погодженням із прокурором, 02.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

01.01.2024 призначено судово-медичну експертизу.

09.01.2024 призначено судово-психіатричні експертизи.

17.01.2023 призначено судово імунологічну експертизу.

Постановою керівника Корюківської окружної прокуратури від 21.02.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 02.04.2024.

26.02.2024 отримано висновок судово-медичної експертизи № 4 від 02.01.2024 та долучено до матеріалів кримінального провадження.

26.02.2024 отримано висновок судово-психіатричної експертизи № 22 від 16.01.2024 та долучено до матеріалів кримінального провадження

29.02.2024 отримано висновок судово імунологічної експертизи № 10-ц від 12.02.2024 та долучено до матеріалів кримінального провадження.

08.03.2024 отримано доручення прокурора в порядку ст. 290 КПК України щодо повідомлення ОСОБА_5 про завершення досудового розслідування та відкриття їй матеріалів кримінального провадження.

09.03.2024 стороні захисту та підозрюваній ОСОБА_5 відкрито матеріали кримінального провадження.

12.03.2024, отримавши доступ до матеріалів кримінального провадження, які складаються з 1 тому (245 сторінок) захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 , котрий діє на підставі доручення № 005-250000007 від 01.01.2024 для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, яка відповідно до положень кримінального процесуального законодавства вважається затриманою, повністю ознайомився з ними.

Підозрювана ОСОБА_5 , 12.03.2024, у кімнаті проведення слідчих дій ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор» півтори години ознайомлювалася з матеріалами кримінального провадження.

Як вбачається із заявленого клопотання, у подальшому, ознайомившись з матеріалами досудового розслідування, на прохання слідчого підписати відповідний протокол, заявила, що вона відмовляється від підписання протоколу про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Будь яких письмових клопотань чи заяв щодо проведення слідчих (процесуальних) дій у кримінальному провадженні не подавала. На запитання щодо причини не підписання протоколу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження остання надати відповідь не змогла.

Згідно заявленого клопотання зволікання з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження свідчить про затягування досудового розслідування з боку підозрюваної.

У клопотанні зазначено, що фактично підозрювана ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_7 отримали повний доступ до всіх матеріалів провадження і мали змогу в повній мірі реалізувати своє право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, зняти фотокопії всіх документів.

За доводами клопотання, стороною обвинувачення було надано достатній час для ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування.

Разом із тим, судом встановлено, що 18.03.2024 р. до Щорського районного суду Чернігівської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000001 від 01.01.2024 р.

Згідно ч. 10. Ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час проведення судового засідання, не перешкоджає розглядові клопотання.

У відповідності до п. п. 5, 18 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Водночас системний аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку, що судовий контроль у кримінальному провадженні здійснюється під час досудового розслідування слідчим суддею.

Вирішення питання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, відповідно до наведених вище норм КПК України, можливе лише під час досудового розслідування, оскільки досудове розслідування закінчується направленням до суду обвинувального акта, чому в обов`язковому порядку має передувати відкриття матеріалів кримінального провадження стороні захисту, в порядку, визначеному ст. 290 КПК України.

За таких обставин у слідчого судді немає повноважень на розгляд про клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого завершено.

Нормами КПК України не передбачено дій слідчого судді у випадку надходження клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого завершено.

Отже, існує прогалина у процесуальному законодавстві відносно дій слідчого судді у випадку надходження клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого завершено.

Відповідно до ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст.7 цього Кодексу.

Прогалина в законодавстві це відсутність нормативно-правової регламентації певної групи суспільних відносин у сфері правового регулювання, окресленій основними принципами права, тобто це відсутність правової норми, яка б регулювала суспільні відносини конкретного виду, що потребують правового регулювання. Усунути прогалину можна за допомогою правотворчого процесу. Проте, швидке усунення прогалин можливе застосуванням аналогії.

Аналогія (від грецького відповідність) означає подібність, схожість у цілому відмінних предметів, явищ за певними властивостями, ознаками або відношеннями. Аналогія у праві є досить складним інститутом правового регулювання та охоплює велику кількість специфічних питань, зумовлених нетиповістю даного правового явища щодо процесу «стандартного» правозастосування. Аналогія права як процедурно-процесуальна форма є комплексним інститутом та може забезпечувати як регулювання норм матеріального, так і процесуального права у випадку наявності в них прогалин. До інституту аналогії у праві входить аналогія закону і аналогія права, які забезпечують реалізацію права, стабільність права та водночас розвивають існуюче право відповідно до потреб суспільства.

Основними умовами застосування аналогії у праві є: 1) суспільні відносини, до яких застосовується рішення, обов`язково мають знаходитись в сфері правового впливу; 2) повна або часткова відсутність врегулювання конкретного випадку нормою права та відсутність всіх інших можливостей для його вирішення, наданих законом (наявність прогалин у праві); 3) юридична компетентність правозастосовчого органу щодо застосування аналогії у праві; 4) в будь-якому випадку застосування закону за аналогією не повинно суперечити принциповим положенням цієї галузі права.

Наведені чотири умови є основоположними, їх наявність дає змогу вирішувати спірні питання за аналогією. Вони є спільними як для застосування аналогії закону, так і для застосування аналогії права.

У разі наявності таких умов застосування інституту аналогії у праві здійснюється відповідно до правил застосування аналогії: 1) при аналогії закону необхідна наявність норми, яка регулює схожі суспільні відносини. При цьому схожість аналізованих обставин, передбачених діючою нормою, повинна бути встановлена в істотних, рівнозначних в правовому відношенні ознаках, розходження в деталях, у несуттєвому; 2) норми та принципи, які застосовуються за аналогією, повинні належати до тієї ж галузі права, і лише у випадку відсутності таких можливостей звернення до норм інших галузей права; 3) використання аналогії неприпустиме, якщо конкретні законоположення пов`язують настання відомих наслідків лише із законом, тобто роблять виключення із принципу допустимості аналогії щодо визначеного роду обставин; 4) результат застосування аналогії, тобто випрацювані правозастосовчим органом правоположення, не повинні суперечити діючому законодавству та принципам права; 5) обґрунтованість застосування аналогії правозастосовному акту, тобто мотивоване пояснення причин застосування до даних суспільних відносин аналогії права або аналогії закону; 6) аналогія права застосовується лише тоді, коли неможливо віднайти норму права, яка регулює схожі суспільні відносини.

Отже, інститут аналогії є необхідним засобом регулювання правової системи, а застосування інституту аналогії є творчою діяльністю і водночас засновується на принципі законності, що потребує дотримання вироблених юридичною наукою умов та правил.

Враховуючи викладене, слід дійти висновку про можливість та необхідність застосування аналогії закону, а саме п.2 ч.2 ст.304 Кримінального процесуального кодексу України, який передбачає, що скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Виходячи з засад законності та застосовуючи аналогію кримінального процесуального закону, суд дійшов висновку про доцільність повернення клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування слідчому.

На підставі викладеного і керуючись ст. 3, 9, 26, 290, 304 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого у провадженні, слідчого СВ ВП № 2 (м. Сновськ) Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором у провадженні, прокурором Корюківської окружної прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000001 від 01.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування повернути слідчому.

Копію ухвали надіслати сторонам кримінального провадження..

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п"яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1