н/п 1-кс/953/3799/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

секретар судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником прокурором ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 25.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Малинівка, Чугуївського району Харківської області, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, заміжньої, працюючої провізором у ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», а саме в аптечному закладі - Аптека № 6, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 321-1, ч. 2 ст. 28 ч.ч. 1, 2 ст. 320, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч.ч. 1, 2 ст. 320 КК України,

учасники кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4

підозрювана - ОСОБА_5

захисник - ОСОБА_6

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, у якому слідчий просить застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, а саме заборонити підозрюваній залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 , у нічний час, а саме з 22:00 год. вечора до 06:00 год. ранку, в межах строків досудового розслідування на два місяці. Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; 2) не відлучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора, суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання; 4) знаходитися за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 , у нічний час, а саме з 22:00 год. вечора до 06:00 год. ранку; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

1. Зміст поданого клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000023 від 25.01.2023 за ч.1 ст.321-1, ч.2 ст.28 ч.ч.1, 2 ст.320, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.ч.1, 2 ст.320 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 вчинила злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, за наступних обставин:

Так, 31.10.2023 приблизно о 13 год. 02 хв. ОСОБА_5 , будучи провізором ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», (основний вид діяльності - роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах, квед - 47.73), яке має ліцензію від 02.04.2021 на здійснення роздрібної торгівлі лікарськими засобами за місцем провадження господарської діяльності в аптечному закладі - Аптека № 6, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи протиправний умисел, спрямований на реалізацію рецептурного лікарського засобу «Кодтерпін ІС» без рецепту, який у своєму складі містить наркотичний засіб «кодеїн», обіг якого обмежено, з перевищенням гранично допустимої кількості для відпуску у вказаному аптечному закладі, діючи умисно, за попередньою змовою із працівником ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», ОСОБА_7 , який організував та керував підготовкою і вчиненням злочину, всупереч Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 929, Наказу МОЗ України від 19.07.2005 № 360 «Про затвердження Правил виписування рецептів на лікарські засоби і вироби медичного призначення, Порядку відпуску лікарських засобів і виробів медичного призначення з аптек та їх структурних підрозділів, Інструкції про порядок зберігання, обліку та знищення рецептурних бланків», з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, достовірно знаючи, що комбінований лікарський засіб «Кодтерпін ІС», який внесений до переліку наркотичних (психотропних) комбінованих лікарських засобів, що містять малу кількість наркотичних засобів за № 9 та № 13 відповідно (Наказ МОЗ України від 23.04.2007 № 202) містить «кодеїн», який включений до Списку № 1 Таблиці ІІ «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено», затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» від 06.05.2000 № 770, перебуваючи у приміщенні аптечного закладу - Аптека № 6, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А, на прохання «оперативного покупця» ОСОБА_8 , який діяв під вигаданими анкетними даними, здійснила відпуск, без рецепту, ОСОБА_8 , за кошти в сумі 650 гривень 5 блістерів лікарського засобу «Кодтерпін ІС», з таблетками загальною кількістю 50 (п`ятдесят) штук, які згідно висновку експерта мають загальну масу 32,3690 г та містять у своєму складі кодеїн - являються наркотичним засобом, обіг якого обмежено і стосовно якого допускаються виключення деяких заходів контролю, маса кодеїну в перерахунку на загальну масу таблеток становить 0,4027 г.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними та протиправними діями вчинила кримінальне правопорушення-злочин, передбачене ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 320 КК України, тобто порушення правил відпуску наркотичних засобів, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Крім того, 11.12.2023 приблизно о 14 год. 43 хв. ОСОБА_5 , будучи провізором ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», (основний вид діяльності - роздрібна торгівля фармацевтичними товарами в спеціалізованих магазинах, квед - 47.73), яке має ліцензію від 02.04.2021 на здійснення роздрібної торгівлі лікарськими засобами за місцем провадження господарської діяльності в аптечному закладі - Аптека № 6, розташованому за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи протиправний умисел, спрямований на реалізацію рецептурного лікарського засобу «Кодтерпін ІС» без рецепту, який у своєму складі містить наркотичний засіб «кодеїн», обіг якого обмежено, з перевищенням гранично допустимої кількості для відпуску у вказаному аптечному закладі, діючи умисно та повторно, за попередньою змовою із працівником ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», ОСОБА_7 , який організував та керував підготовкою і вчиненням злочину, всупереч Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової та роздрібної торгівлі лікарськими засобами, імпорту лікарських засобів (крім активних фармацевтичних інгредієнтів), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 929, Наказу МОЗ України від 19.07.2005 № 360 «Про затвердження Правил виписування рецептів на лікарські засоби і вироби медичного призначення, Порядку відпуску лікарських засобів і виробів медичного призначення з аптек та їх структурних підрозділів, Інструкції про порядок зберігання, обліку та знищення рецептурних бланків», з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, достовірно знаючи, що комбінований лікарський засіб «Кодтерпін ІС», який внесений до переліку наркотичних (психотропних) комбінованих лікарських засобів, що містять малу кількість наркотичних засобів за № 9 та № 13 відповідно (Наказ МОЗ України від 23.04.2007 № 202) містить «кодеїн», який включений до Списку № 1 Таблиці ІІ «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено», затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» від 06.05.2000 № 770, перебуваючи у приміщенні аптечного закладу - Аптека № 6, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А, на прохання «оперативного покупця» ОСОБА_9 , який діяв під вигаданими анкетними даними, здійснила відпуск, без рецепту, ОСОБА_9 , за кошти в сумі 910 гривень 7 блістерів лікарського засобу «Кодтерпін ІС», з таблетками загальною кількістю 70 (сімдесят) штук, які згідно висновку експерта мають загальну масу 25,8160 г та 19,4010 г та містять у своєму складі кодеїн - являються наркотичним засобом, обіг якого обмежено і стосовно якого допускаються виключення деяких заходів контролю, маса кодеїну в перерахунку на загальну масу таблеток становить 0,3106 г та 0,2330 г.

2. Позиція учасників у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана та її захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечували.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді.

3.1. Підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашьного арешту.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).

3.2. Набуття статусу підозрюваного.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 321-1, ч. 2 ст. 28, ч.ч. 1, 2 ст. 320, ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч.ч. 1, 2 ст. 320 КК України, складено і підписано 17.05.2024 та вручено 17.05.2024 о 17-30 годині.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набула статусу підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.3. Наявність обґрунтованої підозри.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останньої до їх вчинення вірогідною та достатньою для обрання відносно неї запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, протоколами за результатами проведення НСРД - контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 31.10.2023, 01.11.2023, 03.11.2023, 10.11.2023, 06.12.2023, 11.12.2023, 04.04.2024, 08.04.2024, 10.04.2024 у вищевказаних аптечних закладах; - протоколами допитів свідків, а саме «оперативних покупців» - ОСОБА_8 та ОСОБА_10 ; - протоколами допитів свідків, а саме понятих, які брали участь у проведенні НСРД - контролів за вчиненням злочину у формі оперативної закупки - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ін.; - висновками експертів за результатами проведення судових експертиз дослідження матеріалів, речовин і виробів за експертною спеціальністю 8.6. «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» щодо лікарського засобу «КОДТЕРПІН ІС ®», який відпускався вказаними провізорами у вищевказаних аптечних закладах без рецепту, згідно яких зазначені таблетки містять у своєму складі кодеїн - являються наркотичним засобом, обіг якого обмежено і стосовно якого допускаються виключення деяких заходів контролю; - протоколами обшуків від 17.05.2024 за місцем реєстрації та фактичного проживання ОСОБА_7 та автомобіля марки «HYUNDAI ACCENT», № кузова НОМЕР_1 , білого кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 , який перебував у його користуванні, в ході яких виявлено та вилучено значну кількість лікарських засобів, які містять у своєму складі наркотичні речовини, без жодної документації, а також грошових коштів, отриманих незаконним шляхом; - постановою про визнання вилучених предметів в ході обшуків від 17.05.2024 за місцем реєстрації та фактичного проживання ОСОБА_7 та його автомобіля речовими доказами; - протоколами обшуків від 17.05.2024 у аптечних закладах: Аптека № 71 «Аптека Здоров`я» за адресою: м. Харків, вул. Військова, 39-Б, Аптека № 23 адресою: м. Харків, проспект Олександрівський, 99, Аптека № 6 за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 29-А, Аптека № 3 «Аптека 7 Я» за адресою: м. Харків, проспект Ювілейний, 98-А , в ході яких виявлено та вилучено лише нарковмісні лікарські засоби, в тому числі й ті, які було вилучено в авто ОСОБА_7 , без жодних дозвільних документів; - постановами про визнання вилучених предметів в ході обшуків від 17.05.2024 у приміщеннях вказаних аптечних закладів речовими доказами; - протоколами проведених негласних слідчо-розшукових дій згідно ст. 263 КПК України стосовно ОСОБА_15 та ОСОБА_7 .

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинила інкриміновані їй кримінальні правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваним ОСОБА_5 конкретних дій та доведеність вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

3.4. Наявність ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 2, 5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.4.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

ОСОБА_5 , маючи можливість вільного пересування та контактів, розуміючи тяжкість покарання, яке загрожує їй у разі визнання її винною, може вчинити дії, направлені на переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності. Крім того, вину у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 не визнає, давати показання під час допиту відмовилася, що свідчить про те, що остання намагається ухилитися від притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність каяття та впевненість у своїй безкарності.

3.4.2. Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В ході проведення 17.05.2024 обшуків не вилучено у повному обсязі документи щодо здійснення господарської діяльності ТОВ «РОНІЙ ФАРМ», , та ТОВ «ТИТАН» , ліцензійні документи, документи щодо трудових відносин працівників вказаних підприємств, а тому існує ризик їх знищення підозрюваною з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

3.4.3. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_5 неодноразово вчиняла вищевказані кримінальні правопорушення, нехтуючи відповідними нормативними актами, достовірно знаючи, що комбінований лікарський засіб «Кодтерпін ІС», який внесений до переліку наркотичних (психотропних) комбінованих лікарських засобів, що містять малу кількість наркотичних засобів за № 9 та № 13 відповідно (Наказ МОЗ України від 23.04.2007 № 202) містить «кодеїн», який включений до Списку № 1 Таблиці ІІ «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено», що свідчить про її схильність до незаконної діяльності у сфері обігу наркотичних засобів та впевненість у своїй безкарності.

3.5. Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу, крім встановленого ризику кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваною злочинів, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 190 КК України, у разі визнання винуватою у вчиненні яких їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі. При цьому, таке покарання може бути призначено із застосуванням пільгових інститутів кримінального права; наявність стійких соціальних зв`язків та постійного місця проживання у м. Харкові; відсутність судимостей; низький ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

3.6. Можливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або більш м`якого запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме домашній арешт, оскільки застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливість для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

Таким чином, слідчий суддя вважає достатнім застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваній залишати житло у період часу з 23:00 години до 05:00 години, з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Разом із цим, слідчий суддя враховує обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк дії такого запобіжного заходу у межах строку досудового розслідування.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованих злочинів, про наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик вчинення нею дій, передбачених п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для часткового задоволення клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваній залишати житло у певний період доби.

Слід зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваної з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень частини 1 статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень..

Керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 194, 197 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 , - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у межах строку досудового розслідування по 17.07.2024 (включно), який полягає у забороні підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_3 у період часу з 23:00 години до 05:00 години, зобов`язавши прибувати за кожною вимогою до суду.

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_3 у іншій його частині, - відмовити.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну..

Встановити строк дії ухвали по 17.07.2024 (включно).

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 24.05.2024.

Слідчий суддя - ОСОБА_1