Справа № 347/1048/24
Провадження № 1-кс/347/438/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(про відмову в задоволенні заяви про відвід судді)

25 червня 2024 року м.Косів

Косівський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря с/з ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 (в режимі відеоканференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Косів заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчої судді ОСОБА_4 у справі за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого,-

в с т а н о в и в :

21.06.2024 року через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника заявника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 в розгляді скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого.

В обґрунтування вимог заяви адвокат ОСОБА_3 вказав, що розгляд справи за скаргою на бездіяльність слідчого № 347/1048/24, провадження № 1-кс/347/328/24 слідчий суддя ОСОБА_4 затягує, адже скарга подана ще 07.05.2024 року і по цей день ухвала по справі не винесена. Вважає, що суддя ОСОБА_4 систематично порушує вимоги процесуального законодавства, безпричинно переносить судові засідання, чим затягує розгляд даної справи, адже відповідно до вимог ч.2 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового засідання розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

У зв`язку з наведеним, просив заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 задовольнити.

Представник заявника адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, заяву про відвід слідчої судді ОСОБА_4 підтримав, покликаючись на обставини, викладені в заяві, просив його заяву задовольнити в повному обсязі. Додатково зазначив, що йому невідомі неодноразові причини відкладення розгляду його скарги. З приводу порушення судом строків розгляду вказаної скарги, ні він, ні його клієнт з відповідними скаргами до ВРП не зверталися. Вважають, що процесуальній порушення строків розгляду скарги, є підставою для відводу слідчої судді.

Інші учасники судового провадження будучи належним чином повідомленими про розгляд заяви, в судове засідання не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Перевіривши доводи заяви про відвід, матеріали кримінального провадження, суд доходить наступного висновку.

В провадженні слідчого судді Косівського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_4 перебуває на розгляді скарга ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого (справа № 347/1048/24, провадження № 1-кс/347/328/24).

Право на подання заяви про відвід слідчого судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Положеннями ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного у кримінальному провадженні. До таких обставин, зокрема, належить наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, судді або присяжного.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі.

Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно з ч. 1. ст. 1 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом.

За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об`єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду.

Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття "інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості" стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.

Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Так, відповідно до ч.2 ст. 306 КПУ України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Я вбачається зі змісту заяви про відвід судді ОСОБА_4 , скарга на бездіяльність слідчого подана 07.05.2024 року,яка станом на 25.06.2024 року не розглянута слідчим суддею.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Однак перевіривши доводи заяви про відвід, суд вважає, що заявлені адвокатом ОСОБА_3 підстави, а саме порушення процесуальних строків розгляду скарги на бездіяльність слідчого не можуть бути підставою для відводу судді та не можуть свідчити про наявність в її діях упередженого ставлення до заявника.

Процесуальні порушення допущені судом при розгляді справи, можуть бути перевірені судом вищої інстанції за результатами оскарження відповідних кінцевих рішень у справі.

Окрім того, будь-яка особа має право на звернення до Вищої ради правосуддя із скаргою щодо дисциплінарного проступку судді, з повідомленням про вчинення дисциплінарного проступку суддею (дисциплінарною скаргою) в порядку ст. 107 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», якщо вбачає наявність підстав дисциплінарної відповідальності судді, які передбачені у статті 106 цього Закону.

Виходячи з наведеного, слід дійти до висновку, що доводи адвоката заявника ОСОБА_3 щодо недотримання слідчим суддею ОСОБА_4 процесуальних строків розгляду скарги на бездіяльність слідчого не можуть бути підставою для задоволення заяви про її відвід.

А тому, зважаючи на вищенаведене, суд приходить до висновку, що підстави для задоволення відводу слідчому судді ОСОБА_4 немає, а тому заяву слід залишити без задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.7, 42, 75, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчої судді ОСОБА_4 у справі за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1