Справа № 521/9978/24
Номер провадження:1-кс/521/1909/24
У Х В А Л А

21 червня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції в Одеській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Долинське, Ананівського району, Одеської області, громадянина України, українця, стрільць-санітар 1 відділення морської піхоти 3 взводу морської піхоти 1 роти морської піхоти 3 батальйону морської піхоти військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в кримінальному провадженні за № 0000735, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Старший слідчий СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції в Одеській області капітан поліції ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що 04.06.2024 до ЧЧ ВП № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_8 про те, що на території Хаджибейського району м. Одеси посадова особа, яка здійснює функції держави вимагає неправомірну вигоду для здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функції держави.

Також встановлено, що ОСОБА_4 з 31.10.2022, на підставі Указу Президента України № 65/2022 призваний на військову службу за призовом під час мобілізації до Збройні Сили України.

Наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 15.11.2022 №65 РС (по особовому складу) ОСОБА_4 призначений на посаду стрільця-санітара 1 відділення морської піхоти 3 взводу морської піхоти 1 роти морської піхоти 3 батальйону морської піхоти військової частини НОМЕР_1 .

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 2 Закону України «Про військову службу та військовий обов`язок» визначено, що військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 (далі Указ Президента України), в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діяв на момент скоєння злочину.

Під час проходження військової служби, у відповідності до ст.ст. 9 11, 16, 49, 128 Статуту внутрішньої служби ЗСУ та ст.ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, ОСОБА_4 зобов`язаний свято і непорушно додержуватися вимог Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, не допускати негідних вчинків.

Водночас, у порушення указаних вище нормативно-правових актів та своїх обов`язків, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливим умислом, з метою особистого протиправного збагачення, вчинив умисний корупційний злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 04.06.2024 близько 12:20, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, в ході телефонної розмови із ОСОБА_8 , виказав останньому вимогу щодо надання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо визнання непридатним до військової служби та виключення ОСОБА_9 з військового обліку, а також за видачу "незаповнених повісток про виклик до ТЦК".

Надалі, ОСОБА_4 10.06.2024 близько 14:02, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, продовжуючи реалізацію єдиного корисливого умислу, спрямованого на особисте протиправне збагачення, під час особистої зустрічі з ОСОБА_8 , повторно виказав ОСОБА_8 вимогу надати йому неправомірну вигоду у розмірі 500 доларів США за вплив на прийняття рішення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо визнання непридатним до військової служби та виключення ОСОБА_9 з військового обліку, внесення щодо останнього відомостей до АІТС «Оберіг», а також за видачу "незаповнених повісток про виклик із гербовою печаткою та підписом посадової особи ІНФОРМАЦІЯ_2 " у розмірі 1000 грн за кожну повістку.

В подальшому, ОСОБА_4 13.06.2024 у період з 12:24 по 16:11, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, продовжуючи реалізацію єдиного корисливого умислу, спрямованого на особисте протиправне збагачення, на виконання раніше висловленої вимоги одержав на банківську картку № НОМЕР_3 від ОСОБА_8 , частину неправомірної вигоди у розмірі 3000 грн за вплив на прийняття рішення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо видачі "незаповнених повісток про виклик із гербовою печаткою та підписом посадової особи ІНФОРМАЦІЯ_2 ".

Надалі, ОСОБА_4 18.06.2024 близько 14:06, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , діючи умисно, продовжуючи реалізацію єдиного корисливого умислу, спрямованого на особисте протиправне збагачення, під час особистої зустрічі з ОСОБА_8 , на виконання раніше висловленої вимоги одержав від ОСОБА_8 , частину неправомірної вигоди у розмірі 500 доларів США (згідно курсу НБУ станом на 18.06.2024 20325 грн) за вплив на прийняття рішення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо визнання непридатним до військової служби та виключення ОСОБА_9 з військового обліку, внесення щодо останнього відомостей до АІТС «Оберіг».

В подальшому, ОСОБА_4 20.06.2024 близько 10:06, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , діючи умисно, продовжуючи реалізацію єдиного корисливого умислу, спрямованого на особисте протиправне збагачення, під час особистої зустрічі з ОСОБА_8 , на виконання раніше висловленої вимоги одержав від ОСОБА_8 , частину неправомірної вигоди у розмірі 400 доларів США (згідно курсу НБУ станом на 20.06.2024 16216 грн) за вплив на прийняття рішення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені на виконання функцій держави, щодо визнання непридатним до військової служби та виключення ОСОБА_9 з військового обліку, внесення щодо останнього відомостей до АІТС «Оберіг».

Підозра ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні взаємопов`язаними між собою прямими доказами у сукупності, які містяться у наступних різних процесуальних джерелах: показаннях свідка, письмових документах (протоколах слідчих (розшукових) дій), речових доказах, а також інших матеріалах.

Під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, органом досудового розслідування встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор підтримав клопотання в повному обсязі, вважає мету і підстави затримання обґрунтованими.

Захисник заперечувала, щодо клопотання прокурора, зазначила, що на ризики, які посилається прокурор, є необґрунтовані. Просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. В разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обрати мінімальний розмір застави, який передбачений КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду. Тобто, у положеннях даної статті наголошується на тому, що у разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу, вина особи не є ще доказаною. Відповідно до положень ч.1 ст.94 КПК України слідчий суддя, суд під час здійснення кримінального провадження, й зокрема під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу оцінюють докази з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності. Відповідно до ч.1 ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Під час обрання запобіжного заходу суд не повинен досліджувати питання доведеності вини підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя в ухвалі про застосування запобіжного заходу не повинен обґрунтовувати вину особи, оскільки на вимогу п.1ч.1 ст.178 КПК України він лише оцінює вагомість доказів, або їх достатність, переконливість. У такому випадку, слідчий суддя, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, встановлює достатньо чи недостатньо доказів, наданих стороною обвинувачення щоб вважати, що особа вчинила кримінальне правопорушення. Досліджувати сутність доказів, викладених у клопотанні про застосування запобіжних заходів, або сутність доказів наданих стороною захисту, слідчий суддя не повинен. Фактично слідчий суддя перевіряє кількісну складову, а не якісну.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді тримання під вартою, буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи ризики, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, слідчий суддя вважає доведеними ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, зможе повідомляти невстановлених осіб про хід досудового розслідування та надавати вказівки, які будуть перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, тобто існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється), вказує той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 був зацікавлений у вимаганні та отриманні неправомірної вигоди з метою власного збагачення.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується обставинами які встановлені в судовому засіданні, та яким слідчий суддя надає оцінку з урахуванням вимог ст. 178 КПК України, а саме вік підозрюваного - 48 років та стан здоров`я підозрюваного відсутність скарг; майновий стан підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_4 буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України судом не встановлено.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжних заходів не пов`язаних з триманням під вартою суд вважає, що вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України з урахуванням ч.4 ст. 182 КПК України.

З урахування того, що кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_4 без застосування насильства або погрози його застосування, а також не містять у собі інших ознак, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави у межах, передбачених ч. 5 ст. 182 КПК України, який складає 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И Л А :

Клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції в Одеській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 160 (сто шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) грн., яку дозволити внести на депозитний рахунок, призначення платежу - застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися з населеного пункту в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 20.06.2024 року та припиняє свою дію 18.08.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1