11.06.2024 Справа № 756/7336/24
Номер справи 756/7336 /24
Номер провадження 1-кс/756/1521/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0001825, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

10 червня 2024 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0001825 від 04 червня 2024 року, за ч. 2 ст. 296 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що в провадженні слідчого відділу Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебуває зазначене кримінальне провадження.

У відповідності до вимог ст. 278 КПК України ОСОБА_4 06 червня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 296 КК України.

Вказують, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілу, свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом, вчинити інше правопорушення.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 10 червня 2024 року клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні 10 червня 2024 року прокурор підтримав подане клопотання, наполягав на його задоволенні. Повідомив, що є достатні докази стверджувати про доведеність обсягу пред`явленої підозри, є ризики що ОСОБА_4 буде впливати на потерпілу, ухилятися від слідства, може спробувати переховуватися, тому просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 просив визначити запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Посилаючись на те, що підозрюваний є пенсіонером, людиною похилого віку, раніше не притягувався до відповідальності, проживає сам, родичів не має, тому потребує виходити за продуктами харчування. Потерпілу не знає, вплив не зможе вчиняти, через похилий вік не має наміру переховуватися від суду та слідства.

ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав провину частково у скоєному кримінальному правопорушенні, щиро розкаявся у скоєному. Наголосив, що з другом святкували його семи десятирічний ювілей, він нікого не бив, не було жодного наміру. Ймовірно поставив ногою блок, щоб жінка ногами не штовкала його друга, який лежав на підлозі, нікого не ображав, має поважне ставлення до української мови. Також пояснив, що має вади зі здоров`ям, за показами лікаря, необхідно пройти обстеження серця.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов висновку про наявність підстав для обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001825 від 04 червня 2024 року за ч. 2 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02 червня 2024 року, приблизно о 19.00 год ОСОБА_8 разом із ОСОБА_4 перебували поблизу виходу з підземного переходу, що по АДРЕСА_1 , в сторону вул.Олени Теліги. Побачили ОСОБА_9 , яка спілкувалася українською мовою, в ході чого у останніх виник злочинний умисел на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю. Незважаючи на те, що вони перебували в громадському місці, безпричинно, почали висловлюватись на адресу ОСОБА_9 нецензурною лайкою та принижувати та погрожувати розправою через те, що вона спілкується українською мовою.

ОСОБА_8 , продовжуючи реалізовувати вказаний злочинний умисел, підбіг до ОСОБА_9 плюнув в обличчя, після чого, лівою рукою вихватив її мобільний телефон «Samsung», моделі SM-G781B/DS, сірого кольору, який був в її правій руці та почав погрожувати що розіб`є його. ОСОБА_8 не втримав рівновагу впав на асфальтне покриття, внаслідок чого пошкодив мобільний телефон.

В цей же час, ОСОБА_4 , незважаючи на те, що вони перебували в громадському місці, безпричинно, діючи з хуліганських спонукань та з особливою зухвалістю, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, ногами, наніс удари в кількості не менше двох разів по лівій нозі ОСОБА_9 , внаслідок яких спричинив тілесні ушкодження у вигляді синців, які відносяться до легких тілесних ушкоджень, після чого наніс один удар правою долонею руки в область носу, спричинивши ОСОБА_9 фізичний біль.

В цей час ОСОБА_9 вихватила з рук ОСОБА_8 власний мобільний телефон та відійшла на безпечну відстань, а ОСОБА_8 разом з ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зникли в невідомому напрямку.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, вчинене групою осіб, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні йому 06 червня 2024 року повідомлено про підозру.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином. Санкція ч.2 ст.296 КК України передбачає покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк до чотирьох років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, потерпілого; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, окрім часткового визнання винуватості самим підозрюваним, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:протоколом допиту потерпілої; протоколом огляду телефона потерпілої та наявного на ньому відеозапису; висновком експертизи; протоколом допиту підозрюваного.

Прокурор вважає, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2,4, 5 ч.1 ст.177 КК України, а саме, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити свою злочинну діяльність в якій підозрюється, знищити сховати, спотворити речові докази, перешкоджати кримінальному провадженню, а також переховуватися від органів досудового розслідування або суду з метою уникнути відповідальності, впливати на потерпілу, свідків.

Існування зазначених ризиків підтверджується тим, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення та іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування та з метою уникнення покарання може переховатись від органів досудового розслідування.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам. У зв`язку з цим прокурор просить обрати підозрюваному запобіжний захід.

Мотивація суду

За змістом ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно вимог ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст.ст. 181, 184 КПК України та вручене підозрюваному 07 червня 2024 року та захиснику 10 червня 2024 року, що підтверджується розписками, долученими до матеріалів клопотання.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань03 квітня 2024 року внесено відомості за № 0001825 за ч.2 ст.296 КК України.

06 чеврня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.296 КК України.

Згідно положення статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні доведена причетність ОСОБА_4 до обставин вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 296 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак інкримінованого кримінального правопорушення, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії нетяжких.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні частково визнав свою причетність до інкреминованого кримінального правопорушення.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, та причетності ОСОБА_4 до скоєння.

Необхідно наголосити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу та свідків та скоїти новий злочин, знищити,сховати або спотворити річ, що має істотне значення, але слідчий суддя вважає, що не всі ризики є доведеними.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними, а ризик доведеним. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його засудження до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Відсутність стійких соціальних зв`язків, підозрюваний не має родини, не працює, є пенсіонером.

З метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту вбачається обґрунтованим та достатнім задля невілювання цього ризику.

Суд вважає не доведеним ризик, передбачений п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку річ, яка має істотне значення. В поданому клопотнні та прокурором в судовому засіданні не зазначено, яку річ, що має істотне значення для слідства може спотворити та або знищити підозрюваний.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_4 може незаконно впливати потерпілу, оскільки він знає з матеріалів досудового розслідування її місце проживання. Підозрюваний шляхом вмовляння, погрози або підкупу може схиляти потерпілу до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає, що є можливість невілювати цей ризик встанвленням певного обмеження поведінки підозрюваного.

Щодо ризику вчинити нове кримінальне правопорушення слідчий суддя вважає його не доведеним та малоймовірним. Підозрюваний раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути достатнім та дієвим, не сприятиме виконанню покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та обмежень.

Враховуючи викладене, беручи до уваги тяжкість інкримінованого злочину, у вчиненні якого підозрюється, суворість можливого покарання, дані про особу останнього, наявність постійного місця проживання, зважаючи на цілі та принципи кримінального провадження, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, з огляду на те, що за результатами судового розгляду стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зважаючи на позицію ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії» від 02.08.2001, відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюється до позбавлення волі для цілей ст. 5 § 1 (с) Конвенції, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обгрунтованих підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, за клопотанням сторони захисту задля можливості відвідування підозрюваним магазину, з метою прибання продуктів харчування, так як є літньою людиною, який проживає без рідних та близьких, для відвідування лікарні, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 , задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши залишати місце свого проживання у період з 22.00 год до 06.00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , в період строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001825 до 06 серпня 2024 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не залишати місце свого постійного проживання в період з 22.00 год до 06.00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім випадків переміщення до сховища під час повітряної тривоги в м. Києві та прямування до закладу охорони здоров`я;

3) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_9 в даному кримінальному провадженні;

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 06 серпня 2024 року, включно.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби передати для виконання Солом`янському УП ГУ НП у м. Києві.

Солом`янському УП ГУ НП у м. Києві негайно поставити ОСОБА_4 на облік.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 11 червня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1