Справа № 461/1119/24
Провадження № 1-кп/461/323/24
УХВАЛА

Іменем України

12.03.2024 м.Львів

Галицький районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання прокурора про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000128 від 09.01.2024 відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України -

в с т а н о в и в :

06.02.2024 в провадження Галицького районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000128 від 09.01.2024, згідно якого ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

11.03.2024 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова прокурор подала клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 90840 грн.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала, просила таке задоволити.

Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечили, просили застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або зменшити розмір застави.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та захисника щодо заявленого клопотання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в тому числі до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 17.01.2024 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 90840 грн., терміном до 16.03.2024.

Суд зазначає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Крім цього, обвинувачений ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення майнових злочинів, 29.12.2023 звільнився з місць позбавлення волі, відтак може переховуватися від органів досудового розслідування та суду чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням викладеного, особи обвинуваченого, обставин вчинення кримінальних правопорушень, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_4 , суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти передбаченим статтею 177 КПК України ризикам переховування обвинуваченого від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, а відтак клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Таким чином, на підставі ч.3 ст.183 КПК України суд дійшов висновку про необхідність визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Враховуючи особу обвинуваченого, його майновий стан, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, на підставі п.2 ч.5 ст.182 КПК України, суд вважає, що достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього КПК України обов`язків буде застава в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 гривень.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом сприяння обвинуваченому бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі абз.2 ч.3 ст.183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити, передбачені ст.194 КПК України, обов`язки обвинуваченому ОСОБА_4 у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеною цією ухвалою застави.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-179, 184, 194, 291, 314, 372 КПК України, суд

у х в а л и в:

клопотання прокурора Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 задоволити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Червоноград, Львівської області, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, не працюючого, раніше судженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19», строком до 60 діб, тобто до 10.05.2024 включно.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України визначити заставу, достатню для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 у розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) гривень.

Строк дії ухвали становить до 10.05.2024 включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок: UA0000757, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742; банк одержувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172.

Внесення застави, визначеної судом про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати до суду за кожною вимогою;

не відлучатися з м.Львова без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

не спілкуватися із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1