Справа № 559/1642/24
Провадження № 1-кс/559/380/2024
УХВАЛА

про арешт майна

"15" травня 2024 р. місто Дубно Рівненська область

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дубно клопотання прокурора Радивилівського відділення Дубенської окружної прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000295 від 13 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:

19.02.2024 до слідчого судді Дубенського міськрайонного суду надійшло вищезазначене клопотання прокурора про арешт майна, яке обґрунтоване наступним.

У провадженні слідчого відділення Дубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області перебувають матеріали кримінального провадження по факту надання неправомірної вигоди службовій особі, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000295 від 13 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

13.05.2024 до чергової частини Дубенського РВП в Рівненській області зі служби "102" надійшло повідомлення заступника командира взводу № 4 роти № 6 ВОНС в Дубенському районі Рівненської області ОСОБА_4 , про те, що 13.05.2024 приблизно о 02 год. 41 хв. в АДРЕСА_1 , водій автомобіля марки «Chevrolet» модель «Niva», номерний знак НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою ухилення від адміністративної відповідальності за ст. 130 КУпАП «Керування транспортним засобом особою в стані сп`яніння або відмова від проходження огляду на стан сп`яніння», запропонував та надав працівникам поліції неправомірну вигоду в розмірі 300 доларів США.

Так під час огляду місця події, встановлено, що на території КНП «Дубенська міська лікарня», за адресою вул. Львівська 53, м. Дубно, знаходиться автомобіль марки «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_2 з пізнавальними знаками «поліція». В подальшому при огляді автомобіля «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_2 на багажнику було виявлено три купюри номіналом по 100 (сто) доларів США з наступними серіями «KB05358406 K», «HG63565562 A», «PA51717027 C», які зі слів присутнього заступника командира взводу № 4 роти № 6 ВОНС в Дубенському районі Рівненської області ОСОБА_4 належать громадянину ОСОБА_5 , який користувався автомобілем марки водій автомобіля марки «Chevrolet» модель «Niva», номерний знак НОМЕР_1 , і були надані ним працівникам поліції для ухилення від адміністративної відповідальності за ст. 130 КУпАП «Керування транспортним засобом особою в стані сп`яніння або відмова від проходження огляду на стан сп`яніння».

Виявлені грошові кошти в подальшому були поміщені до спеціального пакету НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ №СRI117038 та вилучені до Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області.

В ході досудового слідства вилучені 13.05.2024 під час огляду кришки багажника автомобіля марки «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_2 з пізнавальними знаками «поліція», грошові кошти в загальному розмірі 300 (триста) доларів США, що були надані громадянином ОСОБА_5 , згідно постанови слідчого СВ Дубенського РВП ГУНП ОСОБА_6 визнано речовими доказами, так як дані кошти є об`єктом кримінально протиправних дій, та набуті кримінально протиправним шляхом.

Враховуючи те, що вилучені під час огляду місця події грошові кошти, а саме: три купюри номіналом по 100 (сто) доларів США з наступними серіями «KB05358406 K», «HG63565562 A», «PA51717027 C», які поміщено до спеціального пакету НАЦІОНАЛЬНА ПОЛІЦІЯ УКРАЇНИ №СRI117038, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, та з метою уникнення ризиків їх відчуження, знищення чи вчинення будь-яких інших дій із ними, прокурор просить накласти в порядку статей 170-173 КПК України арешт на зазначене майно.

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання із викладених у ньому підстав та просила його задоволити.

В судове засідання ОСОБА_5 не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений /а.с.15/, клопотань, заяв чи заперечень до суд не подавав, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, судом встановлено, що дані по вказаному в клопотанні факту внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000295 від 13 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369КК України/а.с.3/.

Зазначене у клопотанні майно, а саме: три купюри номіналом по 100 (сто) доларів США з наступними серійними номерами «KB05358406 K», «HG63565562 A», «PA51717027 C», вилучені 13.05.2024, в ході огляду місця події, зокрема автомобіля марки «Toyota Corolla» номерний знак НОМЕР_2 з пізнавальними знаками «поліція», який знаходився на території КНП «Дубенська міська лікарня»(вул. Львівська 53, м. Дубно) /а.с.5-6,7/ та визнано речовими доказами постановою слідчого від 13.05.2024.2024/а.с.12/.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено, оскільки майно вилучене 13.05.2024, а клопотання направлено до слідчого судді 13.05.2024.

Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вище назване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів.

У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучені речі можуть бути використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.

Згідно ст.170 ч.1 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий суддя враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.

У рішеннях Європейського суду з прав людини Суд неодноразово доходив до висновку, що зберігання майна в якості речових доказів у кримінальному провадженні може бути необхідним в інтересах належного відправлення судочинства, що є легітимною метою в «загальних інтересах» суспільства (рішення у справах Смірнов (Smirnov), п. 57, та «East West Alliance Limited», п. 188). При цьому, має існувати розумне пропорційне співвідношення між використаними засобами та метою, яку прагнуть досягти будь-якими заходами, що застосовуються державою, у тому числі тими, що призначені для здійснення контролю за користуванням майном особи. Ця вимога виражена у визначенні «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи (рішення у справі «Едвардс проти Мальти» (Edwards v. Malta), № 17647/04, п. 69, від 24 жовтня 2006 року, з подальшими посиланнями, та вищезгадане рішення у справі Смірнов (Smirnov).

Відповідно до ст.173 КПК України слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором доведено необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, заявлене клопотання містить достатньо даних про майно та належну обґрунтованість підстав для арешту цього майна.

Таким чином клопотання підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.167, 170-173 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Радивилівського відділення Дубенської окружної прокуратури Рівненської області ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000295 від 13 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна задоволити.

Накласти арешт до прийняття кінцевого рішення по кримінальному провадженні №0000295 на майно, вилучене 13.05.2024 під час проведення огляду місця події, встановивши повну заборону користуватися та розпоряджатися майном його власникам та користувачам, з можливістю переміщення вказаного майна для проведення судових експертиз та процесуальних дій, а саме на три купюри номіналом по 100 (сто) доларів США з наступними серійними номерами: «KB05358406 K», «HG63565562 A», «PA51717027 C».

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Відповідно до ч.1ст. 174 КПК України, особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1