Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року Справа № 608/1736/16-к

Номер провадження1-кс/608/427/2024

Слідча суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мухавка, Чортківського району, Тернопільської області, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И Л А:

Заступник начальника слідчого відділу Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітан поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000480 від 11.10.2016, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч. 1 ст. 366 КК України.

В обґрунтування клопотання заступник начальника слідчого відділу посилається на те, що в провадженні СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000480 від 11.10.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.А тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені пп 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває за межами України та якого постановою слідчого від 04 червня 2024 року оголошено у міжнародний розшук, виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 та заступник начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 клопотання підтримують, просять його задовольнити з мотивів, наведених в клопотанні. Захисник ОСОБА_5 заперечує щодо задоволення вказаного клопотання, оскільки вважає, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, які інкримінуються йому органом досудового розслідування, належним чином не обґрунтована, не наведено складу кримінальних правопорушень. Просить відмовити в задоволенні клопотання.

Слідча суддя, розглянувши клопотання, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, приходить до наступних висновків.

Слідчим відділенням Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області, за процесуального керівництва Чортківської окружної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000480 від 11.10.2016, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч. 1 ст. 366 КК України.

03 червня 2024 року стосовно ОСОБА_6 складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненій у великих розмірах, вчиненій повторно та у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України, яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 278, ст. ст. 111, 135 та ст. 297-5 КПК України надіслано за останнім місцем його проживання.

За таких обставин, оголошення підозри ОСОБА_6 та обрання запобіжного заходу щодо нього не суперечать нормам Конституції України, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та нормам КПК України.

У ході розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 не з`являється до слідчого для вручення йому повідомлення про підозру та проведення із ним слідчих дій, виїхав 16.02.2018 за кордон, таким чином переховується від органів досудового розслідування, а це є ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також, підозрюваний ОСОБА_6 , будучи обізнаним, що замовникам фізичним особам підприємцям ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які виконували будівельні роботи, повідомлено про підозри та відносно них триває досудове розслідування, у 2018 покинув межі території України.

Окрім цього, постановою слідчого від 04.06.2024 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук, а відтак вказана особа на даний час перебуває у статусі особи, що підлягає затриманню та подальшій екстрадиції в Україну для участі в кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває за межами України, у зв`язку з чим його оголошено у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідча суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, підтверджується долученими до матеріалів клопотання матеріалами у їх сукупності, що містяться у: висновках будівельно-технічних експертиз №677/678/17-22/507-514/18-22 від 12.04.2018, № 1219/17/990-1019/18-22 від 24.10.2018, висновках судово-економічних експертиз №718/17-22 від 11.05.2018, № 1022-1026/18-22 від 07.11.2018, висновках судово-почеркознавчих експертиз №1.1-3/19 від 22.01.2019, № 1.1-138/19 від 19.03.2019, актах приймання виконаних будівельних робіт.

Заступником начальника слідчого відділу у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі, що також обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні, зокрема, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років. Враховуючи тяжкість покарання, підозрюваний може використати всі можливі способи та засоби для переховування від органів досудового розслідування з метою ухилення від відповідальності.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідча суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається заступник начальника слідчого відділу у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчій судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуває за межами України, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, а тому для запобігання ризику, який зазначений у клопотанні та наведений в судовому засіданні, вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень та правильності кваліфікації його дій, слідчою суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки, підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 177, 178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, ст. ст. 194, 371, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 - задовольнити.

В порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Мухавка, Чортківського району, Тернопільської області, жителю АДРЕСА_1 , громадянину України, не працюючому, не судимому, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчої судді про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Згідно з оригіналом

Слідча суддя: (підпис)

Ухвала набрала законної сили « » року.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах кримінального провадження № № 0000480 від 11 жовтня 2016 року.

Слідча суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано «___»____________________року.

Секретар: