Справа № 630/462/24
Провадження № 1-кс/630/171/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 31.05.2024 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту шляхом заборони відчуження та розпорядження на велосипед Jamis Explorer 2 з рамою синього кольору, який має декілька швидкостей руху з перемиканням на рулі, передні та задні ручні гальма на рулі обмотані, два дроти з замками для прив`язування велосипеду, аналогічний наявний на рамі та пошкоджене сідло чорного кольору (з правого боку видно поролон), який був вилучений у ОСОБА_4 31 травня 2024 року, під час огляду біля продуктового магазину, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником зазначеного майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса мешкання: АДРЕСА_2

Прокурор зазначає, що вилучений під час огляду велосипед є речовим доказом у кримінальному провадженні, та може бути використаний як доказ факту вчинення злочину, не застування арешту на вказане майно може призвести до його знищення, відчуження, приховування, інших незаконних дій, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Накладення арешту необхідне з метою проведення судових експертиз, яка може містити докази вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор подав до суду заяву, в якій підтримав клопотання та просив розглянути клопотання без його участі.

Особа, яка є власником тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву в якій зазначила, що не заперечує проти клопотання прокурора про накладення арешту.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР було те, що 31.05.2024 до відділення поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 31 травня 2024 року близько о 12:00 год., невстановлена особа, в умовах воєнного стану запровадженого на усій території України, перебуваючи на території КНП ПСЛ «Центр первинної медичної допомоги №2» Харківського району, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, з альтанки, вчинила крадіжку велосипеду, належного ОСОБА_5 .

Постановою слідчого відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області від 31.05.2024 вилучене за результатом огляду у ОСОБА_6 майно, визнано речовими доказами.

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення, як підстава застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, підтверджується долученими до клопотання про арешт майна матеріалами, а саме: витягом з ЄРДР від 31.05.2024; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 31.05.2024; протоколами огляду від 31.05.2024; протоколом допиту потерпілої від 31.05.2024; постановою про визнання речовими доказами та приєднання до матеріалів від 31.05.2024; поясненнями ОСОБА_6 від 31.05.2024.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 31.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 184 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження на велосипед Jamis Explorer 2 з рамою синього кольору, який має декілька швидкостей руху з перемиканням на рулі, передні та задні ручні гальма на рулі обмотані, два дроти з замками для прив`язування велосипеду, аналогічний наявний на рамі та пошкоджене сідло чорного кольору (з правого боку видно поролон), належні ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1