Справа № 369/9709/24
Провадження №1-кс/369/1951/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого у кримінальному провадженні т.в.о. старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000464 від 08.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні т.в.о. старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000464 від 08.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчими СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській областіздійснюється досудове розслідування за відомостями, що внесені до ЄРДР 08.06.2024 за № 0000464 від 08.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.06.2024 близько 17.00, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , перебували поблизу перехрестя вулиць Скіфської та Набережно-Берегової в с. Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області, та у них виник злочинний намір, спрямований на відкрите заволодіння майном ОСОБА_8 , що перебував у тому ж місці та в той же час, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, введеного указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2024 «Про введення воєнного стану в Україні», який триває до сьогодні.

Так, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 реалізуючи свій злочинний намір, усвідомлюючи, що в державі діє воєнний стан, маючи прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, зрівнявшись з потерпілим ОСОБА_8 , вихопили з його рук належний йому мобільний телефон «Samsung», однак потерпілий почав чинити опір, через це ОСОБА_7 переслідуючи корисливу мету наживи, наніс потерпілому Єрмакову однин удар в область обличчя, від якого потерпілий втратив рівновагу та впав на землю.

Продовжуючи свій злочинний намір, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 , почали наносити удари ногами по тілу та голові потерпілого ОСОБА_8 після чого відкрито заволоділи його сумкою, в якій знаходились документи на ім`я ОСОБА_8 , гаманець з грошовими коштами в сумі 800 гривень та банківські картками.

Після чого, ОСОБА_9 та ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_8 матеріального збитку..

08.06.2024 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України затримано:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підтверджується:

Допитом свідка ОСОБА_10 який повідомив, що 07.06.2024 близько 17:00 перебував поблизу АДРЕСА_2 де помітив, що двоє невідомих осіб, яких він зможе впізнати, йшли йому на зустріч та викидали з чорної сумки речі на землю. Через близько 10 метрів ОСОБА_10 на узбіччі на лавці побачив невідомого чоловіка з ознаками тілесних ушкоджень, на питання що сталось невідомий повідомив, що на нього напали двоє невідомих чоловіків, нанесли тілесні ушкодження та забрали особисті речі.

Оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено фрагменти паперу А4, ручку з чорним ковпачком, сліди РБК, футболка білого кольору.

Протоколом затримання ОСОБА_4 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Оскал» з сім картою, навушники чорного кольору.

Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 який вказує що в по АДРЕСА_2 поблизу озера до нього підійшли двоє невідомих йому осіб, вирвали з рук мобільний телефон після чого почали наносити тілесні ушкодження та забрали особисті речі: гаманець з документами, сумку з грошовими коштами в сумі 800 гривень, мобільний телефон «Samsung».

Протоколами впізнання за фотознімками з ОСОБА_8 який впізнав осіб, що наносили йому тілесні ушкодження, а саме: ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ..

Протоколами впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_10 який впізнав ОСОБА_4 та ОСОБА_7 .

Протоколами проведення перегляду відеозаписів з цифрового носія.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У даному випадку ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину санкція статті за який передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7до 10 років.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, у вчиненні якого він підозрюється та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного слід зазначити наступне: ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має постійного місця роботи та засобів для існування, не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання (не має на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей, непрацездатних батьків тощо), тому під страхом юридичних наслідків, які можуть настати, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи ці обставини і тяжкість злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на іншого підозрюваного у кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання та перебування підозрюваного ОСОБА_7 свідків, може незаконно впливати на останнього, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань, оскільки ОСОБА_7 під час затримання та в подальшому, співпрацює зі слідством. Крім того, на початковій стадії розслідування є необхідність у проведенні ряду слідчих дій, встановлення всіх свідків у даному кримінальному провадженні, а тому існує реальний ризик того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, буде здійснювати вплив на останніх із метою надання неправдивих показань. Такими своїми діями підозрюваний перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що підозрюваний не має постійного місця роботи та засобів для існування, не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання (не має на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей, непрацездатних батьків тощо), тому з корисливих мотивів та з метою збагачення, підозрюваний може знову вчинити корисливий майновий злочин. Про реальнісить вказаного ризику свідчить вирок Києво-Святошинського-районного суду Київської області від 04.07.2023 у справі № 369/7428/20, яким ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, вчиненого 05.05.2020 за аналогічних обставин.

Враховуючи вищевикладене, відносно ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та зможе запобігти усім вищевказаним ризикам,

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст. ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» від 09.06.2005, «Фрізен проти Росії» від 24.03.2005 та «Ізмайлов проти Росії» від 16.10.2008, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене, сторона обвинувачення вважає, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою без альтернативи застосування застави, є обґрунтованою та необхідною мірою, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні умисного тяжкого злочину, із застосуванням насильства, максимальним покаранням за який є позбавлення волі строком 10 років, у зв`язку з чим, існує ймовірний ризик, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі вище наведеного, слідча просила слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» строком 60 днів.

Прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримала у повному обсязі, просила слідчого суддю його задовольнити. До матеріалів клопотання просив долучити копію вироку Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.10.2023 року у справі № 369/17581/23.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив в його задоволенні відмовити та застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив в його задоволенні відмовити та застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку осіб які брали участь у розгляді справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, вирішуючи питання стосовно клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно яких обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, при цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В своєму клопотанні слідчий, а також прокурор в судовому засіданні не довели, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Також слідчим та прокурором не достатньо обґрунтовано ризики які б давали достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 статті 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що ні слідчим, ні прокурором не було доказів належного повідомлення підозрівання про дату та час судового засідання.

Доводи захисника щодо того, що повідомлення про дату та час судового засідання здійснювалися на мобільний телефон підозрюваного, який був вилучений при його затриманні ні слідчим, ні прокурором в судовому засіданні спростовані не були.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_11 , окрім вище викладених обставин, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 178 КПК України враховує наявність доказів, що обґрунтовують підозру, які свідчать про обґрунтованість вказаних в клопотанні обставин, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинів слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягає дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Ураховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного ОСОБА_4 винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, даних про його особу, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, поклавши на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого у кримінальному провадженні т.в.о. старшого слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000464 від 08.06.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 58 (п`ятдесят вісім) діб, тобто до 06 серпня 2024 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 58 (п`ятдесят вісім) діб, тобто до 06 серпня 2024 року (включно) наступні обов`язки:

не відлучатися цілодобово з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді, суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному провадженні;

здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі судового засідання.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1