КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №23-з/824/24/2024
справа №758/1729/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ОСОБА_4., вирішуючи питання за заявою адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року

у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого директором ТОВ "Авантаж-7", за статтею 472 Митного кодексу України, -

встановив:

Постановою Подільського районного суду міста Києва від 18 квітня 2023 року ОСОБА_1 визнано винним у порушенні митних правил, передбачених статтею 472 МК України, та піддано його адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил, у розмірі 1 098 614,70 грн (з урахуванням вимог статті 36 КУпАП), із стягненням вартості товару у розмірі 4 140 667,43 гривень.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_2., який діє в інтересах ОСОБА_1 , залишено без задоволення, постанову Подільського районного суду міста Києва від 18 квітня 2023 року залишено без змін.

24 травня 2024 року засобами поштового зв`язку адвокатом ОСОБА_3., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подано заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року.

В заяви адвокат вказує, що станом на дату подання заяви існують нововиявлені обставини, які виключають можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статті 472 КУпАП України, та які не були відомі суду під час апеляційного перегляду справи про адміністративне правопорушення, та на та підставі яких постанова апеляційного суду від 25 вересня 2023 року підлягає скасуванню.

Подання заяви мотивовано практикою Європейського суду з прав людини, згідно якої провадження у справах про адміністративне правопорушення вважається кримінальним у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відтак до провадження у справах про адміністративне правопорушення застосовуються норми КПК України, які передбачають перегляд рішення за нововиявленими обставинами та містять перелік даних обставин.

Дослідивши заяву про перегляд постанови апеляційного суду за нововиявленими обставинами та додані до неї документи, апеляційний суд дійшов висновку, що така заява підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження суду при розгляді конкретної справи визначені відповідним процесуальним законом, а у справах про адміністративні правопорушення - КУпАП, який містить норми як матеріального, так і процесуального права.

Відповідно до абзаців 1-4 статті 7 КУпАП, які узгоджуються з приписами статті 55 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно абзаців 1-3 статті 2 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо. Положення цього Кодексу поширюються і на адміністративні правопорушення, відповідальність за вчинення яких передбачена законами, ще не включеними до Кодексу.

За правилами статті 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути переглянута лише в апеляційному порядку. Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Главою 24-1 КУпАП також передбачено перегляд постанови по справі про адміністративне правопорушення у разі встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні справи судом. Проте, у цьому випадку, згідно з положеннями статті 297-4 КУпАП, заява про перегляд такої постанови подається до Верховного Суду.

Іншого порядку перегляду судових рішень у справах про адміністративне правопорушення (в тому числі за нововиявленими обставинами) чинним законодавством не передбачено. Повноваженнями переглядати судові рішення, які набрали законної сили, у цій категорії справ апеляційний суд не наділений.

Статтею 459 КПК України, на яку посилається заявник у своїй заяві, передбачено перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами або виключними обставинами, але це стосується лише вироків та ухвал, які ухвалені або постановлені у кримінальних провадженнях і діюча норма КПК України не розповсюджується на судові рішення ухвалені в порядку КУпАП.

Верховний Суд в ухвалі від 15 жовтня 2019 року у провадженні №51-4998ска19 виснував, що нормами КУпАП не передбачена ні можливість касаційного оскарження постанови апеляційного суду у справі про адміністративне правопорушення, ні можливість перегляду такої постанови Верховним Судом за нововиявленими обставинами. Також нормами КПК не передбачено можливості перегляду за нововиявленими обставинами судових рішень у справах про адміністративні правопорушення.

Аналізуючи наведе, апеляційний суд робить висновок про те, що застосування аналогії права в даному випадку є неприйнятним, оскільки це порушувало б загальні принципи судочинства, зокрема принцип правової визначеності.

У відповідності до рішення ЄСПЛ у справі «Васильєв проти України» (заява №11370/02) від 21 червня 2007 року, повноваження судів вищої інстанції переглядати справи повинне використовуватись для виправлення судових помилок та неправильності у здійсненні правосуддя, а не для проведення нового розгляду справи. Перегляд справи не повинен розглядатися як замаскована апеляція, а сама лише можливість існування двох точок зору на предмет, не є підставою для повторного розгляду справи. Відхилення від цього принципу виправдане лише в тому випадку, коли воно здійснене як зумовлене обставинами значного та непереборного характеру.

У рішенні у справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року ЄСПЛ також зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Аналогічним є висновок ЄСПЛ у рішенні по справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року де вказано, що жодна із сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її рішення.

Враховуючи викладене та виходячи з практики ЄСПЛ, суд приходить до висновку про неможливість діяти у спосіб, не передбачений процесуальним законом, тобто в даному випадку - здійснити перегляд судового рішення в порядку, не визначеному КУпАП.

З урахуванням наведеного, відсутні підстави для прийняття до розгляду поданої заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами, відтак заяву адвоката ОСОБА_3., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 472 Митного кодексу України слід повернути заявнику.

Керуючись статтею 294 КпАП України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 472 Митного кодексу України - повернути з усіма додатками особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4