Справа № 521/2060/24
Номер провадження:1-кс/521/938/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 березня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду, клопотання старшого слідчого ВП №3 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ольшанське, Миколаївського району, Миколаївської області, громадянина України, не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 27.05.2015 Центральним районним судом м. Миколаїв за ч. 1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки. Звільнений 19.04.2017 з заміною покарання на виправні роботи з утриманням 10% в дохід держави,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 149 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду в порядку ст. 200 КПК України надійшло клопотання старшого слідчого ВП №3 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у відношенні, в якому слідчий просить скасувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, застосованої ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 16.02.2024. Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави, у межах строку досудового розслідування.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СВ ВП №3 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000659 від 02.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України.

14.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.

16.02.2024 ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 16.02.2024 605 600 грн. Вказана застава не внесена, підозрюваний ОСОБА_5 перебуває під вартою.

14.02.2024 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 149 КК України було повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

22 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову та зміну раніше повідомленої підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 149 КК України, тобто у організації вербування, переміщення, переховування людини, вчинені з метою експлуатації, у виді примусового втягнення у зайняття жебрацтвом з використанням примусу, обману, уразливого стану потерпілого для отримання згоди на його експлуатацію, поєднані з погрозою застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинені повторно, організованою групою.

Підставою звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням про зміну запобіжного заходу, що був обраний підозрюваному ОСОБА_5 послугувала зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється останній та пред`явлення нової підозри та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 . Встановлення та підтвердження ролі, яку виконував ОСОБА_5 в складі організованої злочинної групи, а саме - організатор.

Прокурор просив клопотання задовольнити з підстав викладених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечувала з приводу задоволення клопотання, посилаючись при цьому на недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказала на наявність дитини у підозрюваного, яка позбавлена батьківського пілвання, та наявність матері-інваліда , яка є пенсіонеркою, та знаходиться на утриманні ОСОБА_5 . Заявила клопотання про зменшення розміру застави підозрюваному, оскільки визначений розмір застави є непомірним для підозрюваного, та просила визначити розмір застави у розмірі 80 НМДГ для працездатних осіб.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав доводи захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно частин першої та другої статті 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання. У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 200 КПК України, до клопотання додаються: копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.

Тобто обов`язковими умовами за ч. 2 ст. 200 КПК України є обґрунтування обставин, які є передумовою звернення із клопотанням про зміну запобіжного заходу, оскільки виконання завдань кримінального провадження через їх наявність може бути утруднена.

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК України клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Отже, при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має надати оцінку: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; існуванню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, з урахуванням нових обставин, які не були предметом оцінки під час застосування запобіжного заходу чи його продовженні.

З письмового повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлення про нову підозру, доданого до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 22.03.2024 в установленому законом порядку повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову та зміну раніше повідомленої підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 149 КК України. Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу доведено наявність обґрунтованої підозри у можливості вчинення підозрюваним даних кримінальних правопорушень, а тому ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у межах даного кримінального провадження.

Водночас, необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка 4) перешкоджатикримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Частиною 3 ст. 176 КПК встановлено, що суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Разом з цим, слідчий суддя вважає, що сам факт повідомлення про нову підозру, без належного обґрунтування нових обставин, які можуть вплинути на застосовання до підозрюваного більш тяжчого запобіжного заходу, за умови відсутності відомостей про порушення підозрюваним покладених на нього обов`язків, не є самостійною обставиною та не може сприйматися слідчим суддею, як підстава для зміни запобіжного заходу, тобто не є визначальною для прийняття рішення про зміну запобіжного заходу. Тяжкість покарання не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу, що вказаний у клопотанні.

Отже, враховуючи наведене вище, слідчий суддя доходить до переконання, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, який був застосований до підозрюваного ОСОБА_5 здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим під час застосування запобіжного заходу ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити.

Натомість, стороною захисту у судовому засіданні було надано відповідні документи щодо підтвердження наявності у ОСОБА_5 соціальних зв`язків, адже відповідно до дублікату свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 06.03.2024 ВДРАЦС у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), 07.01.2019 народився ОСОБА_9 , батьком дитини вказаний ОСОБА_5 .

Ураховуючи, що у зв`язку із збройною агресією рф проти України наша Батьківщина зазнала великих економічних втрат, що призвело до погіршення рівня життя усіх громадян, у тому числі й у зв`язку із зростанням цін на їжу та предмети першої необхідності, матері дитини важко самостійно утримувати дітей.

Крім того, дитина позбавлена батьківського піклування. ОСОБА_5 прагне брати участь як батько у житті рідного сина, забезпечити його всім необхідним та взяти участь у його вихованні.

Побудувати справжню міцну сім`ю, із справжньою повагою та любов`ю один до одного, забезпечивши сину присутність у його житті як матері, так і батька, можливо лише при зміні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на менш обтяжливий.

Також, на утриманні ОСОБА_5 знаходиться непрацездатна матір ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є інвалідом відповідно до виписки з акта огляду медико-соціальною експертною комісією №447567, серія 12ААВ, та згідно з висновком ВЛК, який додається до цього клопотання.

Матері підозрюваного 20.04.2022 видано пенсійне посвідчення серії НОМЕР_2 . Матір підозрюваного повністю знаходиться на утриманні сина, потребує стороннього догляду. Окрім ОСОБА_5 інших осіб, які б змогли допомагати пенсіонерці-інваліду, немає.

Слід звернути увагу, що підозрюваному 15.12.2023 ОСОБА_5 встановлено діагноз остехондроз хребту. Вказане підтверджується довідкою лікаря ОСОБА_11 «Центр ударно-хвильової терапії». На даний час стан здоров`я ОСОБА_5 значно погіршився, зокрема, його турбує сильний біль у хребті, підвищена дратівливість, порушення сну, гіпертонія. Крім того, ОСОБА_5 періодично турбують судоми, що позбавляє його нормально рухатись та вести нормальний спосіб життя.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України. Санкція інкримінованої ОСОБА_5 статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна або без такої.

Такий злочин відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України класифікується як особливо тяжкий.

Згідно із п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у таких межах - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Можливість не визначати розмір застави у даному випадку є правом суду, а не обов`язком.

Рішення про суму застави має прийматися з урахуванням обставин справи, особи обвинуваченого та його майна (справа «Маргаретич проти Хорватії» п. 92).

Враховуючи викладене в цій ухвалі, беручи до уваги встановлені обставини та пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід належить змінити, зменшивши розмір застави з 605 600 грн до 242 240 грн. На переконання слідчого судді, такий розмір застави буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 та запобігатиме ризикам.

Оцінюючи інші доводи сторін, слідчий суддя виходив з усталеної практики ЄСПЛ щодо мотивування судового рішення. Так, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі RuizTorija v. Spain від 09 грудня 1994 року, № 303-A, § 29; рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04, § 58). Суд не мусить надавати відповіді на кожне порушене питання (рішення у справі Van de Hurk проти Нідерландів, §61), проте з рішення має бути ясно зрозуміло, що головні проблеми, порушені у даній справі, були вивчені (рішення у справі Boldea проти Румунії, §30).

Керуючись ст.ст.177, 200, 201, 369, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

В клопотанні слідчого СВ ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задовольнити частково.

Зменшити розмір застави, визначений ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м. Одеси від 16.02.2024 року. Визначити новий розмір застави в розмірі у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2024 року 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватись від спілкування із свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні.

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК. Застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала припиняє свою дію 14.04.2024 року, в межах строків досудового розслідування.

Відповідно до положень статті 392 КПК України ухвала про зміну запобіжного заходу оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1