22.02.2024 Справа № 642/6590/23
Провадження №1-кс/642/642/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2024 року

м.Харків

Ленінський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 у справі №642/6590/23, провадження №1-кс/642/547/24,-

ВСТАНОВИВ:

20.02.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_5 у справі №642/6590/23, провадження №1-кс/642/547/24.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2024, заява про відвід слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_5 в порядку ст.35 КПК України передана для розгляду слідчому судді Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 .

Підставами для відводу слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_3 зазначив, що особою відповідальною за авторозподіл в Ленінському районному суді м.Харкова було порушено вимоги ч.11 ст.31 КПК України та ст.35 КПК України, вимоги Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25 (із змінами), п.4.3 Засад використання автоматизованої системи документообігу Ленінського районного суду м.Харкова, затверджених рішенням зборів суддів Ленінського районного суду м.Харкова (протокол №8 від 30.06.2017) в частині визначення слідчого судді. Зазначає, що заяви сторони захисту є самостійними провадженнями та самостійними справами, а тому має бути здійснено авторозподіл між усіма слідчими суддями Ленінського районного суду м.Харкова. Також вказує, що слідчий суддя ОСОБА_5 після отримання заяв у кримінальному провадженні №0000353 від 05.07.2023 самовідвід не заявив, вказана обставина викликає додаткові сумніви в упередженості слідчого судді, не вселяють довіру до суду у достатній мірі, тому просить суд відвести слідчого суддю ОСОБА_5 на підставі п.4 ч.1 ст.75 КПК України та передати справу на розгляд керівнику апарату Ленінського районного суду м.Харкова для здійснення автоматизованого розподілу між слідчими суддями.

Слідчий суддя Ленінського районного суду Харкова ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений завчасно та належним чином. Надав заяву про розгляд заяви про відвід без його участі, у вирішенні питання про відвід судді покладається на розсуд суду.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений завчасно та належним чином, в порядку, передбаченому КПК України, причини неявки суду не повідомив.

Заявник - адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений завчасно та належним чином. Надав суду заяву про розгляд заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 без його участі, підтримав доводи наведені в його заяві та просив її задовольнити.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом. З метою дотримання цієї гарантії особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ч. 1 ст.75 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст.35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Окрім того, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою, та не допускається повторна участь судді у кримінальному провадженні (ч. 2 ст.75, ст.76 КПК України).

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 80 КПК України відвід має бути вмотивованим.

Вимогами ч.1 ст.80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, зазначених ст.ст.75-79 цього Кодексу, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявленого відводу, суд звертає увагу на те, що ключовим аспектом відводу, як цілісного інституту кримінального провадження, є упередженість судді при розгляді справи, яка перебуває у провадженні такого судді. Така упередженість, як вбачається із формулювань ст. ст. 75, 76 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у судді родинних, професійних зв`язків, іншого процесуального статусу тощо.

Разом із цим, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як зазначено у Постанові Верховного суду від 22 жовтня 2019 року (справа №311/3428/18), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. При цьому наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відповідно до цінності 2 принципу «Об`єктивність» Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної ради ООН №2006/23 від 27.07.2006 року (далі Бангалорські принципи), об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Пунктами 49, 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» передбачено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Об`єктивний критерій визначає, чи дотримався суддя достатніх гарантій, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості. Щодо цього критерію, то необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумніву неупередженості судді. Мається на увазі, що при ухваленні рішення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але невирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим. Про це йдеться у рішенні ЄСПЛ у справі «Паунович проти Сербії» (№54574/07).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого (inter alia), рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v.Austria) від 24 лютого 1993 року, п.п.27, 28 and 30; рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), №33958/96, п.42, ЄСПЛ 2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).

Абстрактне зазначення мотивів відводу, без наведення конкретних обставин, які викликають саме обґрунтовані сумніви в неупередженості суду є підставою для відмови у задоволенні відводу.

Зі змісту заяви про відвід слідчого судді вбачається, що твердження захисника ОСОБА_3 про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 ґрунтуються на тому, що усі його чотири заяви без проведення авторозподілу передані на розгляд слідчому судді ОСОБА_5 , який в свою чергу не заявив самовідвід, тому вказане не вселяє довіру до суду у достатній мірі.

Рішенням ради суддів України від 02 квітня 2015 року (із змінами і доповненнями) затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п. 2.3.1. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Рішенням зборів суддів Ленінського районного суду м. Харкова (протокол № 8 від 30.06.2017) затверджено засади використання автоматизованої системи документообігу, з подальшими змінами.

Пунктом 2.3.45 засад використання автоматизованої системи документообігу, затверджених рішенням зборів суддів Ленінського районного суду м. Харкова від 30.06.2017 встановлено, що клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

Відповідно до пункту 4.3 засад використання автоматизованої системи документообігу, затверджених рішенням зборів суддів Ленінського районного суду м. Харкова від 30.06.2017, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді. У разі, якщо суддя вже не є слідчим суддею такі клопотання та скарги підлягають автоматичному розподілу за правилами автоматизованого розподілу, згідно вимогам підпункту 2.3.4 пункту 2.3 Положення.

Таким чином, вищезазначене не свідчить про зацікавленість, необ`єктивність та упередженість слідчого судді ОСОБА_5 при розгляді заяв адвоката ОСОБА_3 , а заявлений відвід зводиться тільки до суб`єктивного ставлення адвоката ОСОБА_3 до слідчого судді ОСОБА_5 , інших підстав для відводу слідчого судді не вказано, доказів того, що існують об`єктивно обґрунтовані обставини, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності слідчого судді ОСОБА_5 суду не надано, а відтак, заявлений відвід не містить належних, конкретних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення.

Враховуючи вище зазначене, у тому числі й те, що на підтвердження заяви про відвід захисником ОСОБА_3 не надано жодного доказу упередженості або зацікавленості судді у розгляді справи, слідчий суддя приходить до висновку, що заява про відвід слідчого судді ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.35, 75-76, 81, 82, 107, 309 КПК України , суд ,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 у справі №642/6590/23, провадження №1-кс/642/547/24 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6