Справа № 953/2146/24
н/п 1-кс/953/2153/24
"24" квітня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Пермь, Пермської області, Російської Федерації, українка, громадянка України, офіційно не працевлаштована, не одружена, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, яка має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, -
До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ст. слідчого слідчого відділу ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене із прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 , строком на 60 днів з визначенням розміру застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину передбаченого ч.1 ст.289 КК України.
14.02.2024 о 16 годині 48 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно вимог ст. ст. 42, 276-278 КПК України було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Сторона обвинувачення вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, у органу досудового розслідування є достатні підстави для обрання відносно
ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи, що з урахуванням особи підозрюваної їй можливо обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.
Підозрювана підтримала захисника, при цьому повідомила, що вину у пред`явленій підозрі визнає.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.02.2024 приблизно о
17:30 год, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку № 13-А по вул. Валентинівській в м. Харкові побачила транспортний засіб мопед марки «YAMAHA GEAR», в кузові білого кольору, 2008 року випуску, номер кузова (шасі, vin код): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який знаходився на тротуарі біля шостого під`їзду вказаного будинку. В цей час у останньої раптово виник злочинний умисел, направлений на заволодіння вказаним транспортним засобом з метою переставлення в інше місце для подальшого перепродажу.
В подальшому, ОСОБА_5 , діючи умисно, протиправно, з раптово виниклим умислом, направленим на заволодіння транспортним засобом, повною мірою розуміючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, маючи вільний доступ до мопеду марки «YAMAHA GEAR», в кузові білого кольору, 2008 року випуску, номер кузова (шасі, vin код): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 зареєстрований на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який згідно статей 202, 205 Цивільного кодексу України вчинив правочин з продажу вказаного транспортного засобу ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 без оформлення угоди та без перереєстрації вказаного транспортного засобу, про що надав розписку та будь-яких матеріальних претензій з приводу угону мопеду марки «YAMAHA GEAR», в кузові білого кольору, 2008 року випуску, номер кузова (шасі, vin код): НОМЕР_1 не має.
Далі ОСОБА_5 впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає підійшла до мопеду, та оглянула його, після чого, продовжуючи реалізацію власного злочинного умислу, направленого на заволодіння транспортним засобом, взявшись за кермо вказаного мопеду, використовуючи фізичну силу, без запуску двигуна внутрішнього згоряння, покотила його в бік будинку АДРЕСА_2 , з метою подальшого переміщення у інше місце для подальшого перепродажу тим самим протиправно вилучила вищевказаний мопед у потерпілого всупереч його волі.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а саме: незаконне заволодіння транспортним засобом.
14.02.2024 о 16 годині 48 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно вимог ст. ст. 42, 276-278 КПК України було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
ОСОБА_5 викликалась до слідчого, однак не з`явилась, що підтверджується розписками про отримання повісток та підтверджено підозрюваною у судовому засіданні.
Ухвалою слідчого судді від 30.03.2024р. наданий дозвіл на затримання підозрюваної , з метою її приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
20.03.2024р. досудове розслідування зупинено, у зв`язку із розшуком підозрюваної.
23.04.2024р. досудове розслідування відновлено, у зв`язку із розшуком підозрюваної..
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрювана може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що остання з метою уникнення покарання за інкримінований їй злочин може вдатися до відповідних дій.
При цьому, слідчим суддею встановлено, що підозрювана переховувалась від слідчого.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, яка є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваної на потерпілого, свідків
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленими існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.
Ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведений, підозрювана є раніше не судимою. Ті обставини, що у відношенні підозрюваної наявне інше кримінальне провадження за ч.4 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.4 ст. 185 КК України , не свідчить про наявність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки діє презумпція невинуватості.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 цієї статті (тобто, наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч. 1 цієї статті (тобто, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладання яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної відмовити, у зв`язку з відсутністю в клопотанні належного обґрунтування стороною обвинувачення обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, який є найбільш суворим видом із п`яти видів запобіжних заходів, визначених в ст. 176 КПК України.
Надані стороною обвинувачення дані не свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризиків, доведених у судовому засіданні.
Так, із наданих документів вбачається, що підозрювана є раніше не судима, не заміжня, має малолітню дитину 2017р.н.
Також, слідчий суддя враховує, що вона підозрюється у вчинені одного епізоду нетяжкого злочину за який передбачено покарання до 5 років позбавлення волі. По іншому кримінальному провадженню за підозрою ОСОБА_5 у вчинені тяжких злочинів, їй обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
З урахуванням наведеного, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, а також з урахуванням встановлених ризиків, тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, слідчий суддя вважає можливим застосувати до неї більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначено в клопотанні, у вигляді цілодобового домашнього арешту, із покладанням обов`язків передбачених ст. 194 КПК України, на строк досудового розслідування, який є наступним за суворістю запобіжних заходів, оскільки прокурор, слідчий не довели недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановлених ризиків.
Метою запобіжного заходу є не покарання, а забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню встановленим ризикам.
Слідчий суддя вважає, що запобігання встановленим під час розгляду клопотання ризикам можливе не лише при умові тримання підозрюваного під вартою і вважає достатнім для досягнення вказаної мети застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобового домашнього арешту, з покладанням обов`язків, передбачених в п.п. 1, 2, 3, 4 ч.5 ст. 194 КПК України, з урахуванням усіх обставин справи, доказів в підтвердження підозри та особи підозрюваної.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
В задоволені клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 відмовити.
Застосувати до підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати без дозволу слідчого, прокурора чи суду місце свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , на строк 22 дня, тобто до 15.05.2024р., включно.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
-не залишати житло без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
-не виїжджати за межі м.Харкова;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримували від спілкування зі свідками, потерпілим по даному кримінальному провадженню;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Встановити строк дії даної ухвали з 24.04.2024р. до 15.05.2024р. включно.

Слідчий суддя ОСОБА_1