Справа № 713/1246/23
Провадження №1-кс/713/139/24
УХВАЛА

іменем України

19.03.2024 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність дізнавача у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №000003 від 09.01.2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

Скаржник звернулася в суд із скаргою на бездіяльність дізнавача у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №000003 від 09.01.2023 року.

В скарзі вказує, що є потерпілою в кримінальному провадженні № 000003, що здійснюється Вижницьким РВП ГУ НП в Чернівецькій області.

26.02.2024 року звернулася до дізнавача з клопотанням про проведення повторного допиту свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

У задоволенні її клопотання дізнавачем було відмовлено. В постанові дізнавача зазначено, що ним не вбачається підстав для повторного допиту зазначених осіб, оскільки вони були допитані раніше. Копію постанови отримала 29.02.2024 року.

Своє клопотання обґрунтовувала тим, що при допитах були порушення, а саме: допит малолітнього свідка ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 000003 здійснювався без законного представника (одного з батьків).

Крім того, при проведені обох допитів, а саме: в кримінальному провадженні № 000005 по справі ОСОБА_7 та в кримінальному провадженні № 000003, де ОСОБА_4 виступає свідком, також не здійснювалась їх аудіо-відеофіксація в обох допитах.

Також в протоколі викладено пояснення в перекрученому вигляді, наприклад записано, що її били всі люди, що були в церкві, хоча дитина вказувала на конкретних людей, є й інші неточності.

Так, свідок показав, що його вдарила жінка, яку звуть ОСОБА_9 , коли він намагався захищати її, а в протоколі цей факт не відображено.

Як витікає з протоколу допиту, 24.07.2023 року ( в проваджені №, 000003), в якості законного представника дитини був присутній в.о. начальника служби у справах дітей Вижницької РДА ОСОБА_10 , як законний представник дитини. В силу чого зазначена особа є законним представником дитини, невідомо.

Таким чином, при проведенні слідчих дій було порушено вимоги ст.227 КПК, та права малолітньої дитини, тобто дії дізнавача були протиправними, а результати допиту - неналежними доказами.

Свідок ОСОБА_5 повідомив їй, що його свічення записані невірно, під протоколом не його підпис.

Вважає, що такі дії дізнавача не спрямовані на встановлення об`єктивної істини справі, і є бездіяльністю, а отримані в процесі допитів докази можуть бути визнані недопустимими доказами.

Просила визнати відмову у проведенні додаткових допитів свідків: малолітньої особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , бездіяльністю дізнавача та зобов`язати дізнавача провести повторні допити зазначених осіб.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала, посилаючись на обставини викладені в ній, просила її задовольнити. Крім того просила допитати в судовому засіданні свідків: малолітнього ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Дізнавач СД Вижницького РВП ОСОБА_12 у судове засідання не з`явився, належно повідомлений про місце, день та годину слухання скарги, причини неявки суду не повідомив.

Прокурор ОСОБА_13 в адресованій суду заяві в задоволенні скарги відмовити за безпідставністю та розглядати справу у її відсутність.

Заслухавши доводи ОСОБА_3 , ознайомившись з клопотанням та доданими матеріалами, приходжу до наступного.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що 09.01.2023 року до працівників поліції Вижницького РВП звернулася ОСОБА_3 про те, що 09.01.2022 року близько 09.01.2023 року близько 11.00 год. ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 їй спричинено тілесні ушкоження.

Як вбачається з матеріалів зазначеного кримінального провадження ОСОБА_3 є потерпілою по справі.

26.02.2024 року звернулася до дізнавача з клопотанням про проведення повторного допиту свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

28 лютого 2024 року дізнавачем СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецької області ОСОБА_12 винесено постанову по відмову у задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 щодо повторного допиту свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , оскільки вони вже допитані в якості свідків по даному кримінальному провадженні та повторному їх допиті немає необхідності .

За змістом ст. 110 КПК України постанова слідчого повинна містити серед іншого відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви такого рішення, їх обґрунтування з посиланням на положення цього Кодексу.

Прийняте процесуальне рішення повинно відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами провадження, зокрема в ньому має бути надана відповідь на усі поставлені особою питання.

Як наголошується в рішенні Європейського суду з прав людини від 13 січня 2011 у справі «Михалкова та інші проти України» держава зобов`язана гарантувати кожному ефективне розслідування, яке має бути ретельним, безстороннім і сумлінним, повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання; органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз; будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити вину особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Отже, слідчий, дізнавач, прокурор мають діяти ретельно, безсторонньо та із сумлінням, а вся їх діяльність має бути направлена на здійснення ефективного розслідування та захист прав осіб, потерпілих від злочинів. Прийняті слідчим, дізнавачем, прокурором рішення мають бути законними та мотивованими.

Оцінюючи у сукупності з іншими доказами та обставинами у даному кримінальному провадженні оскаржувану постанову дізнавача приходжу до висновку про її невідповідність вимогам ст.110 КПК України, так як не містить належних мотивів її прийняття, їх обґрунтування з посиланням на положення КПК України. Постанова не містить оцінки його доводів, що є підставою для її скасування.

Тож навіть якщо дізнавач вважає недоцільним допитувати свідків чи ставити їм додаткові запитання, вони повинні забезпечити таку можливість потерпілому.

Також слідчий суддя звертає увагу, що кримінальним процесуальним законодавством не обмежена можлива кількість допитів свідка чи іншого учасника.

Навпаки, норми статті 224 КПК України наділяють слідчого, дізнавача, прокурора правом провести одночасний допит вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях.

Згідно положень ч.1, ч.2 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.4, 5 ч.2 ст.56 КПК України, потерпілий має брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі; отримувати копії матеріалів, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, після закінчення досудового розслідування.

Крім того, потерпілою ОСОБА_3 до скарги на бездіяльність дізнавача подано клопотання про допит в судовому засіданні свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Розглядаючи клопотання про допит свідка, в порядку ст.225 КПК України, слідчий суддя, вивчаючи його зміст та матеріали, додані до нього, оцінює обґрунтованість клопотання і визначає, чи мають місце обставини, які зумовлюють допит зазначених осіб та унеможливлюють його проведення під час судового засідання.

Згідно ч.1 ст.225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження має право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб.

Разом з тим, згідно ч.3 ст.18 КПК України жодна особа не може бути примушена давати пояснення, показання, які можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні її близькими родичами чи членами її сім`ї кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.63 Конституції України особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

ВССУ в узагальненні «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 року вказав на неприпустимість, коли в ряді ухвал, постановлених за результатами розгляду клопотань про допит свідка, потерпілого у порядку ст.225 КПК, зміст обставин, які, на думку слідчого судді, становлять небезпеку для життя та здоров`я, не розкрито, оскільки вжиті формулювання «тиск», «заходи морального впливу», «протиправний вплив», «психологічний вплив» є загальними і не дають змоги встановити, чи дійсно існує небезпека для життя та здоров`я особи, і чи може наявність такої небезпеки унеможливити допит свідка, потерпілого під час судового засідання або вплинути на повноту чи достовірність їх показань.

Матеріали клопотання не містять доказів того, що на свідків чиниться вплив чи існує небезпеки для їх життя і здоров`я.

Оскільки проведення допиту свідків в судовому засіданні під час досудового розслідування можливо тільки у виняткових випадках, а з матеріалів клопотання не вбачається підстав, які б могли унеможливити їх допит в суді під час судового розслідування, відсутні докази того, що них чиниться вплив чи існує небезпеки для їх життя і здоров`я, інших випадків, передбачених ч.1 ст.225 КПК України, потерпілою в клопотанні не наведено, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Формальне посилання на норму закону та ймовірність існування певних виняткових обставин не є підставою для застосування ст.225 КПК України, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 110, 220,225, 303-307, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність дізнавача у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №000003 від 09.01.2023 року,- задовольнити частково.

Постанову дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_12 від 28 лютого 2024 року в частині відмови у задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 щодо повторного допиту свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №000003 від 09.01.2023 року,- скасувати.

Зобов`язати дізнавача СД Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_12 повторно розглянути клопотання потерпілої ОСОБА_3 щодо повторного допиту свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №000003 від 09.01.2023 року

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 про допит в судовому засіданні свідків: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1