Справа № 149/1002/23
УХВАЛА

20.05.2024 м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приймають участь у режимі відеоконференції

обвинувачених: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 заявлений у кримінальному провадженні справа № 149/1002/23 внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшла заява адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 149/1002/23 внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Заява обгрунтована тим, що у судовому засіданні, яке відбувалося 10.05.2024 головуючий суддя ОСОБА_9 не повідомивши про наявність у матеріалах справи інших клопотань, не з`ясувавши думку учасників щодо черговості розгляду клопотань, перейшов до розгляду клопотання прокурора про витребування документів у СУ ГУНП у Вінницькій області, а також не зважаючи на заперечення сторони захисту і клопотання про вирішення цього питання в наступному судовому засіданні, фактично вирішив питання про долучення до матеріалів кримінального провадження висновку службового розслідування, який надав прокурор і який не було відкрито стороні захисту в порядку ст. 290 КПК України. Зазначене, викликає сумнів у сторони захисту у неупередженості судді.За таких обставин адвокат ОСОБА_4 , на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, просить відвести головуючого суддю ОСОБА_9 від розгляду кримінального провадження.

Суддя ОСОБА_9 у судове засідання не з`явився, надавши матеріали кримінального провадження № 149/1002/23.

Захисники та обвинувачені у судовому засіданні підтримали заяву про відвід.

Прокурор у судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про відвід.

Суд, перевіривши доводи викладені в заяві про відвід судді, оглянувши матеріали кримінального провадження № 149/1002/23, відтворивши аудіо-, відеозапис судового засідання за 10.05.2024, дійшов наступного висновку.

Перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні визначено ст.ст. 75, 76 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За змістом ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до ст. 17 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд у своїх рішення зазначає, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «Пєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982 р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984 р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій - це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи.

Тобто, вирішуючи питання про відвід судді у кримінальному провадженні з підстав наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, необхідно розглядати об`єктивність судді у двох аспектах як внутрішній стан судді, його свободу від будь-яких схильностей, упередженості, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.

Відповідно до пункту 67 рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 9 листопада 2006 р. у справі «Білуха проти України», наявність безсторонності судді відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

В заяві про відвід захисник зазначає, що головуючий суддя ОСОБА_9 фактично вирішивдолучити до матеріалів кримінального провадження наданий прокурором висновок службового розслідування, який не було відкрито стороні захисту, однак відповідне рішення головуючим суддею не ухвалювалося, і висновок службового розслідування до кримінального провадження не долучено, оскільки стороною захисту, під час заслуховування думки учасників, заявлено відвід головуючому судді, що підтверджується аудіо-, відеозаписом судового засідання. Не може бути підставою для відводу і не відкриття стороні захисту висновку службової перевірки в порядку ст. 290 КПК України, оскільки це обов`язок сторони обвинувачення, а суд згідно з ч. 12 ст. 290 КПК України не має права допустити відомості, що містяться в матеріалах, які не відкриті стороні, як докази. У свою чергу, за змістом ст. 358 КПК України документи долучені до матеріалів кримінального провадження оголошуються в судовому засіданні та пред`являються для ознайомлення учасникам судового провадження.

При цьому, доводи сторони захисту про те, що головуючий суддя ОСОБА_9 не поінформував учасників про інші клопотання, не оголосив перерву, а також порушив черговість розгляду клопотань не свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді. До того ж клопотання прокурора про витребування доказів було подано 28.02.2024, а клопотання про продовження строку запобіжного заходу 06.05.2024, отже черговість розгляду клопотань головуючим не порушено. За змістом клопотання заявленого адвокатом ОСОБА_4 , він просив не оголошувати перерву в судовому засіданні, а розгляд питання про витребування і долучення доказів здійснити у наступному судовому засіданні, а в засіданні 10.05.2024 вирішити питання щодо запобіжного заходу.

Також з матеріалів кримінального провадежння встановлено, що стороні захисту було надано можливість ознайомитися як з матеріалами кримінального провадження, так із клопотанням про витребування доказів і адвокатом ОСОБА_10 подані письмові заперечення на це клопотання.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги встановлені обставини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки стороною захисту не доведено існування підстав визначених ст.ст. 75, 76 КПК України для відводу судді.

Керуючись ст. ст. 75, 81, 369-372, 376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 заявлений у кримінальному провадженні справа № 149/1002/23 внесеному до ЄРДР за №0000489 від 31.08.2022 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, - відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_11