Справа № 308/3405/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000127, відомості про яке 10.02.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000127, відомості про яке 10.02.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 10.02.2024 року близько 10.55 в ППР «Чоп (Дружба)» на виїзд з України прибула громадянка України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка під час прикордонного контролю надала працівникам прикордонної служби неправомірну вигоду в сумі 10000 угорських форинтів за безперешкодний перетин державного кордону України. Відомості про згадану подію внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000127 від 10 лютого 2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. 10 лютого 2024 року о 12 год. 00 хв. під час огляду місця події за адресою м. Чоп, вул. Героїв Майдану, №3, Ужгородського району, із столу, що розташований в службовому приміщення ВіПС «Дружба», слідчий СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області виявив та вилучив 10000 угорських форинтів (1 купюра номіналом 10000 угорських форинтів серія якої AG8530679). Згідно повідомлення №159 про виявлення кримінального правопорушення з міжнародного пункту пропуску через державний кордон України для залізничного сполучення «Чоп (Дружба)» пасажирський напрямок, 94 ПЗ, 10.02.2024, о 10 год. 55 хв. на виїзд з України прибула громадянка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де під час перевірки документів остання запропонувала працівникам прикордонної служби грошову винагороду у розмірі 10000 (десять тисяч) угорських форинтів за сприяння у безперешкодному перетині державного кордону.

Прокурор зауважує, що ненакладення арешту на грошові кошти може призвести до втрати речових доказів, оскільки такі можуть бути знищені, спотворені або сховані. На підставі наведеного, прокурор просить накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події 10 лютого 2024 року грошові кошти, а саме: 10000 угорських форинтів (1 купюра номіналом 10000 угорських форинтів серія якої AG8530679), які були вилучені під час огляду місця події 10 лютого 2024 року о 12 год. 00 хв. за адресою м. Чоп, вул. Героїв Майдану, №3, Ужгородського району, із службового приміщення міжнародного пункту пропуску «Дружба», 94 ПЗ, пасажирський напрямок.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений.

Власник майна у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду клопотання.

Неприбуття власника майна у судове засідання у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Дослідивши клопотанням про накладення арешту на майно, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000127, сформованим станом на 12.02.2024 року, підтверджено, що органом досудового розслідування слідчим відділенням відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Згідно з коротким викладом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, 10.02.2024 року близько 10.55 в ППР «Чоп (Дружба)» на виїзд з України прибула громадянка України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка під час прикордонного контролю надала працівникам прикордонної служби неправомірну вигоду в сумі 10000 угорських форинтів за безперешкодний перетин державного кордону України.

Із протоколу огляду місця події від 10.02.2024 проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , в приміщенні ВіПС, слідчим було виявлено та вилучено: грошові кошти, а саме: 1 банкноту номіналом 10000 угорських форінтів з наступними серійними номерами: AG8530679, які було упаковано до спец. пакету Нац. поліції України № ВУМ 1010718.

Згідно з поясненнями ОСОБА_4 від 10.02.2024, така поклала до свого паспорта грошові кошти в розмірі 10000 форінтів, після чого подала паспорт працівникам прикордонної служби.

Постановою слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 10.02.2024 вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно зі ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому за загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначеними ст. 132 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, а застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).

За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, а також те, що може бути виконане завдання арешту, передбачене ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення збереження речових доказів, задля захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Враховуючи викладене, та подані слідчому судді докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, а саме: грошових коштів 10000 угорських форинтів (1 купюра номіналом 10000 угорських форинтів серія якої AG8530679), враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, його перебування на зберіганні у третіх осіб створює високі ризики до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі вказаного майна, що, своє чергою, унеможливить виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, мету накладання арешту збереження речових доказів, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000127, відомості про яке 10.02.2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: на вилучені в ході огляду місця події 10 лютого 2024 року грошові кошти, а саме: 10000 угорських форинтів (1 купюра номіналом 10000 угорських форинтів серія якої AG8530679), які були вилучені під час огляду місця події 10 лютого 2024 року о 12 год. 00 хв. за адресою м. Чоп, вул. Героїв Майдану, №3, Ужгородського району, із службового приміщення міжнародного пункту пропуску «Дружба», 94 ПЗ, пасажирський напрямок.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1