ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1640/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2024 р.слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Китаю, китайця, громадянина Китаю, одруженого, офіційно непрацюючого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.146 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001477 від 17.03.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

23.05.2024 у провадження слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001477, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.03.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 16.03.2024 року приблизно о 14 год. 40 хв. на паркувальному майданчику магазину "Ашан" за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 17 група осіб, а саме ОСОБА_14, ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , незаконно позбавили волі гр. Китаю ОСОБА_16 .

Так, гр. КНР ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи спільно з гр. КНР ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 ,, ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , заздалегідь, тобто до початку злочину, домовились про викрадення та незаконне позбавлення волі гр. КНР ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Реалізуючи спільний злочинний умисел, діючи за попередньою змовою групою осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_14, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , 16.03.2024 приблизно о 14:00 год., прибули до паркувального майданчика магазину «Ашан», що за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 17, а саме до припаркованого автомобіля марки «Toyota Proace», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 .

Після чого невстановлена досудовим розслідуванням особа здійснила телефонний дзвінок потерпілому та повідомила про неіснуюче пошкодження автомобіля марки «Toyota Proace», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , що належить гр. ОСОБА_16 .

Близько 14 год. 20 хв. до вказаного автомобіля підійшов ОСОБА_16 . У цей же час, за ним до автомобіля підійшли ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та два гр. КНР ОСОБА_4 та ОСОБА_14, які діючи групою осіб за попередньою змовою, користуючись перевагою у кількості та фізичній силі, прагнучи подолати волю потерпілого до опору з метою його викрадення та незаконного позбавлення волі, протиправно нанесли потерпілому численні удари в область голови і тулуба, завдавши таким чином фізичних страждань потерпілому ОСОБА_16 та спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови.

Після цього, ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , продовжуючи свої протиправні дії направлені на викрадення та незаконне позбавлення волі ОСОБА_16 , потягнули силоміць потерпілого до автомобіля марки «Toyota Proace», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який в цей час був припаркований на даному паркувальному майданчику.

Подолавши волю потерпілого ОСОБА_16 до опору, зазначені особи насильно посадили його на заднє сидіння в автомобілі «Toyota Proace», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , розмістивши його посередині ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , позбавивши його таким чином змоги вільно залишити вказане місце, при цьому, ОСОБА_4 сів до салону автомобіля на переднє пасажирське сидіння, а ОСОБА_14 сів до салону автомобіля на сидіння водія, де стали незаконно утримувати потерпілого проти його волі, та нанесли ОСОБА_16 декілька ударів в область голови та тулуба, ОСОБА_9 , при цьому залишився увесь час залишався поруч з даним автомобілем.

Після чого, ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , вийшли з автомобіля, підійшли до ОСОБА_9 , та покинули місце вчинення злочину.

Таким чином, ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ), підозрюється у вчиненні незаконного позбавлення волі, вчиненому групою осіб, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що строк дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу спливає 27.05.2024 р., однак завершити досудове розслідування у визначений строк не виявляється за можливе, оскільки необхідно виконати наступні процесуальні, слідчі (розшукові) дії: на підставі ухвал Дарницького районного суду провести тимчасовий доступ до інформації яка перебуває у володінні мобільних операторів стільникового зв`язку ПРАТ «Київстар», ПРАТ « ІНФОРМАЦІЯ_7 , ТОВ «Лайфселл»; отримати висновок судово-медичної експертизи з метою встановлення ступеню тяжкості та характеру тілесних ушкоджень отриманих потерпілим ОСОБА_16 ; надати доступ потерпілому, підозрюваним та їх захисникам до матеріалів кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України; скласти та затвердити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, на підставі отриманих матеріалів, прийняти одне із рішень, передбачених ст. 283 КПК України, що виконати у встановлений строк не видається за можливе.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання, просили відмовити у його задоволенні та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням підозрюваного під вартою.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного та дослідивши копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

25.03.2024 року ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.03.2024 щодо ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 18 год. 30 хв. 28.03.2024 року до 18 год. 30 хв. 27.05.2024 року включно, без визначення застави.

Постановою керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва від 21.05.2024 р. продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 25.06.2023 року.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Таким чином, стандарт доведення «обґрунтована підозра», застосований при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, фактично дорівнює стандарту «достатність доказів для підозри» для пред`явлення підозри за статтею 276 КПК України.

За такого, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

З наданих органом досудового розслідування матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні підстави, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) у вчиненні інкримінованого злочину, що підтверджується наявними в матеріалах доказами та матеріалами кримінального провадження в їх сукупності, а саме: протоколом прийняття зави про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_18 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_16 , протоколом допиту свідка ОСОБА_19 , протоколом допиту свідка ОСОБА_20 , протоколом ОМП від 16.03.2024, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, може спонукати підозрюваного вживати заходів, спрямованих на уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та потерпілого у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Разом з тим, прокурором не доведено, що перебуваючи на волі підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 2 ст.146 КК України (обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк), особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, малоймовірність ризику переховування від органів розслідування та суду слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні слідчий суддя вважає достатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_1 , а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню частково.

При цьому, обираючи відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним їх викликом та вимогою; 2) не відлучатися із міста Сарни без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4)утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6 5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти), інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Керуючись ст.ст. 176-179, 181, 183, 185, 194, 196, 199 КПК, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ), у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0001477 від 17.03.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги в межах строку досудового розслідування строком до 25 червня 2024 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

1)прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожним їх викликом та вимогою;

2)не відлучатися із міста Сарни без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6

5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти), інші документи, що дають право на виїзд за межі України;

Строк дії обов`язків визначити до 25.06.2024 р.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали вручити учасникам справи - для відома.

Копію ухвали направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_4 ) - для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1