Справа № 192/765/24
Провадження № 1-кс/192/89/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2024 р. слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши в смт Солоне Дніпропетровської області клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000058, що внесено до ЄРДР 10.04.2024 за ознаками ч.1 ст. 249 КК України,

встановив:

Прокурор Правобережної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні що внесено до ЄРДР за №0000058 від 10.04.2024 за ознаками ч.1 ст.249 КК України, просить накласти арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження на знаряддя лову одного «Павука» розмірами 3*3, Н-2 м, вічко 30*30 мм власником якого є ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 09.04.2024 до ВП №9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те що в АДРЕСА_1 виявлено ОСОБА_4 , котрий використовуючи заборонене знаряддя лову «Павук» здійснив вилов водних живих ресурсів з водойми чим спричинив державі істотну шкоду. За даним фактом 10.04.2024 ВП №9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області розпочато кримінальне провадження №0000058 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України незаконне зайняття рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. Під час проведення огляду місця події був виявлений ОСОБА_4 який виловив рибу карась сріблястий в кількості 65 штук та поруч знаходилось заборонене знаряддя лову «Павук», риба передана на зберігання ОСОБА_5 , знаряддя лову вилучено до ВП№9. Постановою 10.04.2024 року вилучені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. Не застосування арешту на вилучене майно може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому виникла необхідність в накладенні арешту на заборонене знаряддя лову з метою збереження речових доказів.

Прокурор, слідчий, володілець майна до суду не з`явились, про розгляд клопотання були повідомлені належним чином. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи, приходить до висновку, що клопотання є таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з наданих матеріалів, у провадженні ВП№9 ДРУП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській областіперебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 10.04.2024 за ознаками ч.1 ст.249 КК України.

10 квітня 2024 року слідчим ВП№9 ОСОБА_6 було проведено огляд місця події та складено відповідний протокол. Згідно з протоколом оглянуто ділянку місцевості в с.Новоолександрівка неподалік вул.Українська на березі р.Мокра де виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 поруч з ним заборонене знаряддя лову «Павук» та пластикове відро з карасем сріблястим в кількості 65 шт. вагою 5 кг. 300 гр. Знаряддя лову було опечатано та вилучено до ВП№9, риба вилучена та передана головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_5 .

У ОСОБА_4 відібрано пояснення.

10 квітня 2024 постановою ст. дізнавача риба та заборонене знаряддя лову були визнані речовими доказами у даному провадженні, знаряддя лову передано на зберігання до ВП №9 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, а риба представникам Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровській області.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям речових доказів.

Слідчий суддя вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене знаряддя лову є доказом злочину, є та постановою слідчого визнане речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення злочину, майно на яке прокурор просить накласти арешт, тимчасово вилучене, визнано речовим доказом, має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника майна та завдання, для виконання якого прокурор звернувся з клопотанням, може бути виконане.

Отже, з метою збереження речових доказів необхідно накласти арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження на вилучені 10.04.2024 у ОСОБА_4 знаряддя лову - «Павук» розмірами 3*3, Н-2 м, вічко 30*30 мм.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 100, 167, 168, 170-173, 372, 376 КПК України,-

постановив:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження на вилучене в ході огляду місця події 10.04.2024 знаряддя лову - «Павук» розмірами 3*3, Н-2 м, вічко 30*30 мм, власником якого є ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами, які були відсутні при її проголошенні - з моменту отримання копії ухвали.

Повна ухвала складена 11.04.2024.

Слідчий суддя - ОСОБА_1