Провадження № 1-кс/686/4068/24
08 травня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді т римання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кузнецовськ, Рівненської області, українця, громадянина України, одруженого, на утримані одна малолітня дитина, офіціанта ресторану «BEEF & CAKE», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , раніше несудимого,
Старший слідчий відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих, експертів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Сторона захисту заперечила проти задоволення клопотання.
Підозрюваний зазначив, що буде сприяти досудовому розслідуванню та відшкодувати шкоду потерплій.
Захисник ствердив, що належну процесуальну поведінку підозрюваного забезпечить запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
За твердженням сторони обвинувачення, 05 травня 2024 року, близько 21 години 30 хвилин, водій ОСОБА_6 , в порушення вимог пп. 2.3.(б), 2.9.(а), 12.1. Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ №1306 від 10.10.2001 (далі Правил дорожнього руху), перебуваючи за кермом автомобіля «HyndaiAccent» д.н.з. НОМЕР_1 у стані алкогольного сп`яніння, рухаючись по проїзній частині Проспекту Миру зі сторонни вулиці Степана Бандериу напрямку до вулиці Західно-Окружної у місті Хмельницькому, діючи недбало та необережно,не передбачив можливості настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча повинен був та міг їх передбачити, не переконався у безпечності свого руху, проявив крайнюю неуважність до дорожньої обстановки і стану транспортного засобу,щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, внаслідок чого здійснив виїзд на зустрічний напрямок руху, а саме на смугу руху проїзної частини Проспекту Миру зі сторони вулиці Західно-Окружної у напрямку до вулиці Степана Бандери, де рухався автомобіль«NissanX-Trail» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_7 , в салоні якого на пасажирських сидіннях перебували пасажири, де допустив зіткнення передньою лівою частиною автомобіля «HyndaiAccent» д.н.з. НОМЕР_1 із передньою лівою частиною автомобіля«NissanX-Trail» д.н.з. НОМЕР_2 .
В результаті зазначеного зіткнення автомобіль«NissanX-Trail» д.н.з. НОМЕР_2 , в некерованому стані виїхав за межі проїзної частини ліворуч у кювет де здійснив наїзд передньою частиною на дерево.
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та порушення ОСОБА_6 вимог Правил дорожнього руху, водій автомобіля «NissanX-Trail» д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому правого наколінника без зміщення відламків, забійної рани правого колінного суглобу, забою грудної клітини та м`яких тканин.
Своїми діями, ОСОБА_6 порушив вимоги п. п. 2.3.(б), 2.9.(а), 12.1. Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ №1306 від 10.10.2001, зміст яких полягає у наступному:
- п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього водій зобов`язаний:
б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом в дорозі.
- п. 2.9.Водієвізабороняється:
а) керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування підвпливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
- п. 12.1. Під час вибору в установлених межах безпечноїшвидкостіруху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.
Вищевказані порушення вимог безпеки дорожнього руху ОСОБА_6 , знаходяться у прямому причинному зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою та її наслідками, а саме спричиненням середньої тяжкості тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 .
За таких обставин ОСОБА_6 підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що заподіяло середньої тяжкості тілесне ушкодження потерпілій ОСОБА_7 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 2861 КК України.
06.05.2024 о 01 год. 00 хв. ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України.
06.05.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного правопорушення сторона обвинувачення підтверджує такими доказами:
протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди початок 05.05.2024 23.30 год., закінчено 06.05.2024 01.40 год.,у якому зафіксована слідоваінформація про обставини вчинення дорожньо-транспортної пригоди;
протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 від 06.05.2024;
протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , який повідомив обставини дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 05.05.2024 по Проспекту Миру м. Хмельницького;
протоколом отримання зразків для експертизи від 06.05.2024;
висновком щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння №523 від 06.05.2024 щодо гр.. ОСОБА_6
протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , яка повідомила обставини дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 05.05.2024 по Проспекту Миру м. Хмельницького;
протоколом додаткового допиту підозрюваного ОСОБА_6 , який повідомив обставини дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 05.05.2024 по Проспекту Миру м. Хмельницького;
протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який повідомив обставини дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 05.05.2024 по Проспекту Миру м. Хмельницького;
Слідчий суддя зазначає, що повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.
З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.
Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.
Слідчий суддя вважає, що на цій стадії досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Сторона обвинувачення у клопотанні і в судовому засіданні зазначила про наявність ризиків, передбачених ст..177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування і суду, впливу на свідків, експертів та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином
Слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України та те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, може вчиняти дії, спрямовані на ухилення та переховування від органу досудового розслідування та суду.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Разом і з цим, ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином сторона обвинувачення не довела,а обґрунтування такого ризику не проведенням слідчих дій, які підозрюваному ще невідомі чи можлива не участь у їх проведенні у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу не можуть слугувати підставою доведеності ризику, оскільки така позиція підозрюваного та можлива відмова не свідчити проти себе гарантована конституційним принципом, закріпленим у ст..63 Конституції України та засадами кримінального провадження.
Разом із цим, підозрюваний демонструє сприяння органу досудового розслідування, надав первинні показання, серед яких уже визнає причетність та вину у вчиненні кримінального правопорушення.
За приписами п.3 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).
Указані положення кримінального процесуального закону зобов`язують слідчого суддю оцінити такі відомості та установити виключність (винятковість) таких обставин,які у сукупності із встановленими ризиками призведуть до обґрунтованого ствердження неможливості без ізоляції особи у спеціальній установі запобігти таким встановленим ризикам з урахуванням поведінки особи.
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 чт.286-1 КК України, з яке передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років.
Отже, відповідно до градації кримінальних правопорушень, визначених у ст..12 КК України, указане кримінальне правопорушення є нетяжким та встановлені обставини свідчать, що у даному випадку запобіжний захід у виді тримання під вартою до ОСОБА_9 не може бути застосований.
Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що підозрюваний одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, працює офіціантом без оформлення трудових відносин, а тому має дохід.
Збалансовуючи потреби досудового розслідування із необхідністю втручання у права особи, оцінюючи ступінь ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, слідчий суддя, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження слідчий суддя за викладених обставин приходить до висновку про дієвість та необхідність застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у певний час доби з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
На думку слідчого судді саме такий запобіжний захід, який з огляду на стадію кримінального провадження, з урахуванням повноважень слідчого судді із судового контролю за втручанням у права і свободи особи, здатен запобігти існуючим ризикам та забезпечить можливість підозрюваному працювати та довести активними діями із для відшкодування шкоди потерпілій своє усвідомлення негативності його вчинку та висловленої неприпустимості керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння у подальшому.
Виконання вказаного запобіжного заходу контролюється правоохоронним органом з можливістю перевірки за дотриманням умов запобіжного заходу, що обмежує можливість особи контакту зі свідками у позапроцесуальний спосіб.
При цьому встановлені під час розгляду клопотання обставини не є такими, які б давали можливість обрати ще більш м`який запобіжний захід.
Разом із цим слідчий суддя зазначає, що завданням запобіжного заходу на стадії досудового розслідування з урахуванням усіх викладених обставин та ризиків, не є покарання для підозрюваного, що може визначатися лише вироком суду.
Отже, застосування домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Строк домашнього арешту ОСОБА_6 слід визначити в межах строку досудового розслідування.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити частково.
У застосуванні до підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 286-1 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає в забороні залишати житло за місцем проживання у АДРЕСА_2 з 23:00 год. по 07:00 год. наступного дня з покладанням на нього зобов`язання прибувати до суду, слідчого судді за кожною вимогою та покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися із м.Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді;
- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).
Ухвала діє по 06 липня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти в залі суду.

Ухвалу слідчого судді направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя