Справа № 338/215/24
Провадження № 11-кп/4808/236/24
Категорія ст. 537 КПК України
Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
Суддя-доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2024 року м. Івано-Франківськ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Івано-Франківського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_3

суддів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши в порядку письмового апеляційного провадження клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_7 , про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 11 березня 2024 року,-

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 11 березня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_7 , про скасування арешту майна.

На вказану ухвалу суду адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_7 , 25.03.2024 року направив поштовим зв`язком апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на подання апеляційної скарги, скасувати ухвалу суду, а клопотання про скасування арешту задовольнити, скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у справі №344/11783/15-к від 25 серпня 2015 року на майно підозрюваного ОСОБА_7 .

Клопотання про поновлення строку обґрунтовує тим, що повний текст оскаржуваної ухвали Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 11 березня 2024 року він отримав 18.03.2024 року, що підтверджується інформацією про відстеження поштового відправлення 446. Вважає, що саме з цього часу необхідно рахувати строк на оскарження судового рішення.

До початку апеляційного розгляду адвокат ОСОБА_6 подав додаткові пояснення, в яких зазначив, що оскаржувану ухвалу було постановлено 11 березня 2024 року за участю представника засудженого. При цьому, суддя, керуючись положеннями ч. 2 ст. 376 КПК України, оголосив лише резолютивну частину ухвали і до 18 березня 2024 року захисник не знав про мотиви постановленого суддею рішення, а тому у визначений процесуальним законом строк не міг навести обґрунтованих доводів щодо незаконності оскарженої ухвали. Так, відповідно до правової позиції, викладеної в постанові ОП ККС ВС від 27 травня 2019 року (справа №461/1434/18) такими поважними причинами може бути необізнаність заінтересованих осіб про мотиви прийнятого слідчим суддею рішення, що є підставою для поновлення апеляційного оскарження за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ч.1 ст. 117 КПК України.

ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлялися належним чином, клопотань про відкладення розгляду провадження до суду не подали.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України колегія суддів вважає можливим проведення судового розгляду за відсутності ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_6 .

У відповідності до положень ч. 4 ст. 107 та ч. 1 ст. 406 КПК України апеляційний розгляд проведено в письмовому провадженні за відсутності учасників кримінального провадження та без фіксації за допомогою технічних засобів.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, перевіривши доводи, викладені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, доводи апелянта про те, що строк на апеляційне оскарження судового рішення повинен рахуватись з часу отримання копії судового рішення суперечать вимогам закону .

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.

Таким чином, діючий закон прямо вказує, що строк на апеляційне оскарження розпочинається з часу оголошення судового рішення, а не з часу отримання його копії.

Колегія суддів звертає увагу на те, що виконання вимог закону щодо права на отримання копії судового рішення вимагає здійснення певних організаційно-технічних заходів, а тому за своїм часом отримання копії судового рішення ніколи не буде співпадати із часом оголошення судового рішення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК судове рішення проголошується прилюдно негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. Головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими фактичними даними.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається особі, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З матеріалів провадження вбачається, що резолютивну частину ухвали Богородчанського районного суду Івано-Франківської області постановлено та оголошено 11 березня 2024 року за участю адвоката ОСОБА_6 .

Отже, саме з дати оголошення резолютивної частини рішення 11 березня 2024 року розпочинається перебіг строку на його апеляційне оскарження, а останнім днем подачі апеляційної скарги є 18 березня 2024 року.

Проте, апеляційна скарга подана адвокатом до суду першої інстанції 25 березня 2024 року, тобто поза межами строку апеляційного оскарження і апелянтом не наведені поважні причини для поновлення цього строку.

Досліджені колегією суддів матеріали кримінального провадження свідчать про те, що суд першої інстанції виконав необхідні вимоги закону щодо забезпечення права сторони захисту на оскарження судового рішення і остання мала реальну можливість оскаржити ухвалу суду протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з врахуванням того, які саме дані наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження та чи підтверджуються вони відповідними доказами.

Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Право на апеляційний розгляд беззаперечно є важливим елементом, визначеного у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, права на доступ до суду.

Рішеннями Європейського суду визначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України», справа «Трух проти України» ).

Суд може поновити строк на апеляційне оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо).

Колегія суддів виходить з того, що про поважність причини на поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані апелянтом.

Враховуючи вищевказане, колегія суддів не знаходить підстав для поновлення строку апеляційного оскарження та вважає, що апеляційна скарга підлягає поверненню апелянту з усіма доданими до неї матеріалами.

Керуючись ст.ст. 376, 117, 399 КПК України, колегія суддів,-

п о с т а н о в и л а :

Відмовити адвокату ОСОБА_6 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_7 , в поновленні строку апеляційного оскарження ухвали Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 11 березня 2024 року.

Повернути адвокату ОСОБА_6 його апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_3

Судді: ОСОБА_4

ОСОБА_5