Cправа №505/1077/24
Провадження №1-кс/505/891/2024
УХВАЛА

Іменем України

10.05.2024 м. Подільськ

Слідчий суддя Котовський міськрайонний суд Одеської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Лисогірка, Кодимського району, Одеської області, громадянина України, із загальною середньою освітою, неодруженого, маючого на утриманні одну малолітню дитину, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ст.89 КК України немаючого судимості.

підозрюваного у кримінальному провадженні №-0000250 від 15.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №-0000250 відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Клопотання слідчий мотивує тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де вступив у словесну суперечку із ОСОБА_8 .

В ході вказаного конфлікту, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на вбивство ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний намір, в цей же день та час, ОСОБА_5 , знаходячись в житловій кімнаті будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, взяв зі столу кухонний ніж та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, спрямованим на умисне вбивство ОСОБА_8 , скориставшись тим, що він відволікся, перебуваючи у положенні стоячи, утримуючи вказаний кухонний ніж у правій руці, наніс один удар клинком ножа потерпілому, у життєве важливу частину тіла, а саме в область спини з права, спричинивши тим самим ОСОБА_8 смертельне проникаюче, колото-різане ушкодження правої плевральної порожнини з ушкодженням 8 правого ребра та задньої поверхні нижньої частки правої легені крововилив в плевральну порожнину, від якого останній впав на підлогу та помер.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

15.03.2024 відомості внесені до ЄРДР за №-0000250, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України та розпочато досудове розслідування.

ОСОБА_5 затриманий 15.03.2024 о 23:40 годині в порядку ст.208 КПК України.

16.03.2024 о 15 годині 32 хвилини ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме:

- оглядом місця події від 15.03.2024, а саме житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де виявлено труп ОСОБА_8 , з тілесними ушкодженнями у вигляді проникаючого колото різаного поранення спини і кухонним ножем в раньовому каналі;

- лікарським свідоцтвом про смерть №39 від 16.03.2024, згідно з яким, смерть ОСОБА_8 настала від гострої легеневої недостатності, травматичного гемопневмоториксу;

- особистим обшуком затриманого ОСОБА_5 проведеним в ході його затримання у порядку ст.208 КПК України, в ході якого вилучено куртку синього кольору, чоловічі штани синього кольору із плямою бурого кольору, чоловічі кросівки із нашаруванням речовини бурого кольору на підошві;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 , яка повідомила, що 15.03.2024 біля 20години 14 хвилин під час телефонної розмови із своїм сином ОСОБА_8 їй стало відомо, що його вдарив ножем в спину за її місцем мешкання в АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , після чого вона прибула до місця свого мешкання де дізналась, що її син помер від отриманих тілесних ушкоджень.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що 15.03.2024 до нього зателефонувала дружина та попросила підійти до будинку ОСОБА_11 , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , так як її брата ОСОБА_8 ударили ножем. Прибувши на місце ОСОБА_10 в будинку виявив тіло ОСОБА_8 із ножем у спині та ОСОБА_5 у якого на руках були плями речовини схожої на кров.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , який повідомив, що 15.03.2024 у вечірній час він відпочивав в м. Кодима біля магазину «Лівані» разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_13 . Цього ж вечора ОСОБА_10 зателефонувала його дружина ОСОБА_14 та сказала терміново прибути до будинку її матері, прибувши на місце за адресою: АДРЕСА_1 вони виявили труп гр. ОСОБА_8 із ножем в спині. На місці знаходився також вітчим останнього ОСОБА_5 який повідомив, що це він вбив пасинка, на його руках були плями речовини схожої на кров.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , який повідомив, що 15.03.2024 у вечірній час він відпочивав в м. Кодима біля магазину «Лівані» разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_12 . Цього ж вечора ОСОБА_10 зателефонувала його дружина ОСОБА_14 та сказала терміново прибути до будинку її матері, прибувши на місце за адресою: АДРЕСА_1 вони виявили труп гр. ОСОБА_8 із ножем в спині. На місці знаходився також вітчим останнього ОСОБА_5 який повідомив, що це він вбив пасинка, на його руках були плями речовини схожої на кров.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , яка повідомила, що 15.03.2024 перебувала на роботі разом із ОСОБА_9 , яка близько 18 години зателефонувала до свого співмешканця ОСОБА_5 щоб дізнатись як у нього справи та у їх спільної малолітньої доньки. Із розмови ОСОБА_9 свідок зрозуміла, що ОСОБА_5 перебуває в стані сп`яніння. Цього ж дня ОСОБА_9 ще декілька разів телефонувала до співмешканця та чула як донька плаче і біля 20 години вона зателефонувала до свого сина ОСОБА_8 і попросила, його, щоб він привів доньку до неї на роботу. Через деякий час ОСОБА_9 знову зателефонувала до ОСОБА_8 та під час розмови із ним останній їй повідомив, що ОСОБА_5 ударив його ножем. В подальшому ОСОБА_15 викликала бригаду швидкої медичної допомоги, а ОСОБА_9 пішла додому.

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , який дав покази з приводу вчиненого ним кримінального правопорушення;

- протоколом слідчого експерименту за участі підозрюваного

ОСОБА_5 , в якому останній відтворив обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється;

- іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчим суддею Котовського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 18.03.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 15.05.2024.

08.05.2024 постановою першого заступника керівника Подільської окружної прокуратури ОСОБА_16 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 16.06.2024.

Двомісячний строк запобіжного заходу закінчується 13.05.2024, проте завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо так як необхідно:

-витребувати та долучити висновок судово-медичної експертизи трупа потерпілого ОСОБА_8 , проведення якої доручено судово-медичному експерту Північного міжрайонного відділення № 1 (м. Подільськ) КУ «ООБСМЕ» та обов`язковість проведення якої передбачена п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 242 КПК України;

-витребувати та долучити висновок судово-психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , проведення якої доручено Одеській філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії судово-психіатричної експертизи МОЗ» та обов`язковість проведення якої передбачена п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України;

-витребувати та долучити висновки ряд судово-медичних молекулярно-генетичних експертиз, проведення яких доручено експертам НДЕКЦ МВС України;

-витребувати та долучити висновки ряд судово-медичних експертиз, проведення яких доручено експертам КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи»;

Також необхідно ознайомити підозрюваного, потерпілих та захисника з висновками судових експертиз; відкрити матеріали кримінального провадження сторонам; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування; вручити копію обвинувального акту підозрюваному, а також його захиснику тому виникла необхідність у продовженні обраного раніше запобіжного заходу

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання доцільності обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Разом з цим, при вирішенні питання про наявність підстав для обрання запобіжного захолоду у виді тримання під вартою, необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному за інкримінований злочин, а також наявність ризиків визначених:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, який обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, який згідно ст.12 КК України відносять до категорії особливо тяжкого злочину та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі), дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 не працює, підозрюється в умисному вбивстві сина своєї співмешканки, з якою подальші стосунки неможливі, тобто, фактично не має сталих соціальних зв`язків, що також дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- п.2 ч.1 ст.177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказаний ризик підтверджується тим, що на даному етапі досудового розслідування, не встановлено місця знаходження та не вилучено деяких речей, які мають важливе значення для досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та ОСОБА_5 може їх знищити сховати чи спотворити;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_5 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, під загрозою можливого покарання, беручи до уваги характер та обставини, суспільну небезпеку злочину, може незаконно впливати, як безпосередньо так і опосередковано на вже допитаних свідків, а також інших осіб, які встановлюються та ще не допитані в ході досудового розслідування, шляхом залякування, шантажу, погроз, а також примусити вже допитаних свідків змінити покази на свою користь до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню;

- п.4 ч.1 ст.177 КПК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Обґрунтовується тим, що у ОСОБА_5 , відсутні міцні соціальні зв`язки та місце роботи, що може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного, в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу. Також, враховуючи особистість підозрюваного може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (штучне затягування досудового розслідування; розголошення відомостей результатів досудового розслідування, що призведе до його неповноти, втрати доказів вини підозрюваного тощо).

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставини за яких вчинено злочин, та схильність підозрюваного до насильства, вказують на відношення останнього до охоронюваних законом цінностей життя та здоров`я людини, враховуючи це можна стверджувати про наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити нове аналогічне кримінальне правопорушення перебуваючи в суспільстві.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 , у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, який згідно ст.12 КК України відносять до категорії особливо тяжкого злочину та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років) дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у виді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у виді застави, відповідно до п.п.1, 2 ч. 4 ст.183 КПК України, пов`язана з тим, що вказаний злочин вчинений із застосуванням насильства та спричинив загибель людини, тому на думку сторони обвинувачення, підстав для визначення розміру застави не має.

Неможливість застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту пов`язана з тим, що за адресою: АДРЕСА_1 , проживає матір ОСОБА_8 якого ОСОБА_5 позбавив життя, також підтвердженого документально іншого місця мешкання в підозрюваного немає.

Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що неможливо запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу окрім тримання під вартою.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , начальника відділення №-2 СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , які вважали необхідним клопотання задовольнити, посилаючись на наявність передбачених ст.177 КПК України ризиків, підозрюваного ОСОБА_5 , який не заперечував проти задоволення клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділення Подільського РУП ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №-0000250 відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

18.03.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 15.05.2024.

Двомісячний строк обраного запобіжного заходу закінчується 13.05.2024, однак завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо.

08.05.2024 постановою першого заступника керівника Подільської окружної прокуратури ОСОБА_16 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 16.06.2024.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Встановлюючи обґрунтованість підозри слід виходити з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

У справі «Летелье проти Франції» вказано, особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

У справі «Яблонський проти Польщі» №33492/96, пункт 83, від 21.12.2000 року, Суд зауважує, що відповідно до пункту 3 статті 5 органи влади, приймаючи рішення про те, чи слід звільняти чи затримувати особу, зобов`язані розглянути альтернативні заходи забезпечення його появи на суді. Дійсно, ця стаття передбачає не лише право на «судовий розгляд упродовж розумного строку або звільнення до розгляду», але також передбачає, що «звільнення може бути обумовлено гарантіями його явки до суду».

При цьому, відповідно до практики ЄСПЛ у справах «Штепа проти України» від 24.10.2019 за заявою №16349/17, «Войкін проти України» від 27.03.2018 за заявою №47889/08, ухвали про неприйнятність « Роман Іванович Гарєєв проти України» від 05.07.2018 повторне зазначення в ухвалі тих самих ризиків з обґрунтуванням продовження їх існування не становитиме порушення права на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інші дії, вичерпний перелік яких визначений даною нормою процесуального права.

Суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

При цьому, продовжуючи строк обраного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, судом враховується те, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Досудове розслідування по вказаному кримінальному провадженню не завершене, натомість ризики, які бралися судом до уваги при обранні йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою не відпали, а тому є підстави вважати, що він може, переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При цьому, суд оцінює і суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст.177, 178, 183, 194 КПК України, ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування кримінального провадження, суд приходить до висновку, що підозрюваному ОСОБА_5 необхідно продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк досудового розслідування, а саме, до 16.06.2024, включно.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 186, 189, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського РУП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 підозрюваного у кримінальному провадженні №-0000250 від 15.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, - задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 червня 2024 року.

Строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 16 червня 2024 року.

Копію ухвали вручити прокурору, слідчому, захиснику, підозрюваному та направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1