Справа № 404/2444/24
Номер провадження 1-кс/404/968/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ ВП №2 (м.Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з начальником Бобринецького відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 про надання дозволу на вже проведений огляд місця події по матеріалам кримінального провадження 0000200, за ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором, подав до Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання про отримання дозволу на невідкладно проведений 19.03.2024 року огляд домоволодіння по АДРЕСА_1 , з метою вилучення майна, яке було здобуте в результаті вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий є службова особа уповноважена в межах компетенції передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень. (п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України)

Згідно ч. 1 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність здійснення процесуальних дій.

Слідчий зобов`язаний організувати проведення ефективного досудового розслідування. Правильність такого твердження підтверджується практикою застосування ЄСПЛ, про обов`язок представника сторони обвинувачення провести ефективне досудове розслідування.

19 березня 2024 року, слідчий отримав від ОСОБА_5 , який є володільцем домоволодіння письмову згоду на проведення огляду належного йому на праві користування домоволодіння по АДРЕСА_1 .

19 березня 2024 року слідчий провів огляд зазначеного домоволодіння. За результатами проведеної слідчої дії слідчий відшукав та вилучив речові докази, та досяг мети цього кримінального правопорушення (ст. 2 КПК України).

Статтею 8 Європейської Конвенції основоположних прав та свобод особи, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 30 Конституції України, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 13 КПК України, кожному гарантується недоторканість житла.

Згідно ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільної згоди особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Право отримати дозвіл на проникнення настає після отримання згоди володільця на проникнення, або на підставі ухвали слідчого судді у порядку передбаченому ст. 234 КПК України.

Кожен порядок отримання дозволу на проникнення відрізняється один від одного як за порядком отримання дозволу, так і за суб`єктом який дає такий дозвіл на проникнення.

Слідчий самостійно обрав добровільний спосіб проникнення, отримав згоду володільця, проник до житла, послідовно виконав весь алгоритм процесуальних дій притаманних для добровільного проникнення до житла.

З огляду на вказане, не існує законних підстав і потреб звертатись з клопотанням до слідчого судді після виконання слідчим порядку добровільного проникнення до житла.

Чинна редакція КПК України не передбачає процесуального поєднання двох різних способів для отримання дозволу на проникнення: 1) на підставі добровільної згоди володільця; 2) на підставі ухвали слідчого судді (ст. 234-235 КПК України).

Клопотання задоволенню не підлягає, оскільки чинна редакція КПК України не покладає на слідчого суддю процесуального обов`язку на постановлення судового рішення, після того як володілець дав добровільну згоду на проникнення та проведений невідкладний огляд.

На початковій стадії досудового розслідування слідчий суддя з об`єктивних причин не має можливості правильно дослідити обставини, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази за критерієм поза розумного сумніву з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є приводом для проведення слідчої дії. З огляду на вказане, слідчим суддею не приймалось остаточного рішення з питань: дійсного добровільного волевиявлення; належності особи яка дала згоду на проникнення; ознак невідкладності проведення огляду; дотримання порядку відшукання та вилучення тимчасово вилученого майна. Самостійною підставою для відмови у задоволенні поданого клопотання є істотне порушення порядку проведення слідчим огляду житла. Під час огляду домоволодіння, слідчий обмежився фото фіксацією обставин подій. Такі дії слідчого суперечать імперативним вимогам ч. 10 ст. 236 КПК України, за умовами яких під час огляду житла повинна проводитись повна аудіо та відео фіксація результатів слідчої дії. Основним завдянням слідчого судді є дотримання прав та свобод учасників кримінального провадження. Допущене слідчим грубе порушення національного законодавства виключає можливість задоволення вимог слідчого про легалізацію вже проведеного огляду.

У порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий суддя уповноважений вирішувати лише надання дозволу на проведення обшуку, тоді як слідчий з прокурором просять легалізувати огляд. Отже представники сторони обвинувачення помилились з видом слідчої дії, на яку вони хочуть отримали дозвіл. Зазначений недолік свідчить про відсутність законних підстав для задоволення поданого клопотання.

Керуючись ст. ст. 234, 235 КПК України, ст. 30 Конституції України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №2 (м.Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про отримання дозволу на вже проведений огляд домоволодіння по АДРЕСА_1 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого судового засідання. (ч. 3 ст. 309 КПК України.)

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1