Справа №:755/8650/24
Провадження №: 1-кс/755/1868/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" травня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ТОВ «Компанія з управління активами та адміністратор пенсійних фондів «Альтана інвестмент менеджмент», про скасування арешту майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України,

установив:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ТОВ «Компанія з управління активами та адміністратор пенсійних фондів «Альтана інвестмент менеджмент», про скасування арешту майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України, у кримінальному провадженні за №0000133 від 22.07.2014 року, за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 205 КК України.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя з повідомленням особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештоване майно.

З аналізу ст.ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: статус особи, яка звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна, підозрюваний, обвинувачений, тощо); дані особи, за клопотанням якої було арештовано майно; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; стадія кримінального провадження, в рамках якого спірне майно є арештованим; обґрунтування необхідності скасування арешту.

Разом з тим, матеріали клопотання не містять достатніх відомостей щодо стадії кримінального провадження, в межах якого майно є арештованим, проте завником повідомлено суд про наявність постанови старшого слідчого другого відділу КР СУФР ГУ Міндоходів у м. Києві ОСОБА_3 від 26.08.2014 року до кримінального провадження за №0000133 за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 205 КК України, що встановлено судом із дослідженого повідомлення начальника відділу нагляду за додержанням законів органами БЕБ України Київської міської прокуратури ОСОБА_4 від 25.03.2024 року, долученого до клопотання заявника.

Однак, під час аналізу автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» судом не встановлено факт надходження/розгляду клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності в рамках кримінального провадження за №0000133 від 22.07.2014 року, за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 205 КК України до Дніпровського районного суду м. Києва, а заявником не надано доказів на підтвердження вказаного факту.

Таким чином, суд позбавлений об`єктивної можливості визначити належну підсудність клопотання про скасування арешту майна та порядок його розгляду як то слідчим суддею під час досудового розслідування, чи судом під час судового провадження.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст.174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна необхідно повернути заявнику для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ТОВ «Компанія з управління активами та адміністратор пенсійних фондів «Альтана інвестмент менеджмент», про скасування арешту майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України - повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявникові, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя