Справа №760/6033/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах третьої особи - ОСОБА_3 про скасування арешту майна -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_2 в інтересах третьої особи - ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати ухвалу Бабушинського районного суду м. Дніпро від 29.03.2017 про арешт майна, шляхом заборони користування та розпорядження на земельній ділянці, які орендовані СФГ «Олександро-Володимирське» код 32075386.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Вказаною нормою також передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Також, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.

Таким чином, особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З клопотання адвоката ОСОБА_2 вбачається, що підставами звернення до слідчого судді є судове рішення про накладення арешту майна. В той же, час будь-якого судового рішення, яке б стверджувало накладення арешту на майно до клопотання не долучено. Також в клопотанні відсутні відомості щодо органу за чиїм клопотанням було арештовано майно, що унеможливлює визначення підсудності поданого клопотання та виконання положень ч. 3 ст. 174 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути адвокату ОСОБА_2 подане ним клопотання із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє його можливості повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 132, 170, 174, 309, 369, 371-372, , 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах третьої особи - ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути особі, яка подала клопотання.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та всіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1