Справа № 201/7041/24
Провадження №1-кс/201/2450/2024
У Х В А Л А

Іменем України

24 червня 2024 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3),-

ВСТАНОВИВ:

Голова ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з даною скаргою на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 06 червня 2024 року, просить зобов`язати уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3).

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що ним 06 червня 2024 року до Дніпропетровської обласної прокуратури електронною поштою було направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення, проте відомості до ЄРДР за цією заявою внесені не були.

Заявник у поданій скарзі просив суд розглядати її без його участі, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Прокурор Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 надав суду заяву з проханням відмовити у задоволенні скарги, оскільки вказана заява не містить відомостей щодо наявності складу кримінального правопорушення, а є незгодою з протоколом проведення слідчої дії..

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного правового висновку з таких підстав.

З матеріалів скарги встановлено, що ГО «НОН-СТОП» 06 червня 2024 року за вих. № № 06/06/2024-3 на офіційну електронну пошту Дніпропетровської обласної прокуратури, подала заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Також вказана заява була адресована до Офісу Генерального прокурора України, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, Київської міської прокуратури, Бучанської окружної прокуратури Київської області, Національного антикорупційного бюро України, Головного слідчого управління СБУ, ГУ СБУ в м. Києві та Київської області, Управління СБУ в Дніпропетровській області, Слідчого управління ГУНП в Київській області, ТУ БЕБ в м. Києві, ТУ БЕБ у м. Полтаві, ТУ ДБР в м. Києві, ТУ ДБР в м. Полтаві, Державному бюро розслідувань, Бюро економічної безпеки України, СУ ГУНП в м. Києві, СУ ГУНП в Дніпропетровській області, СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За даними Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_5 звертався до різних судів із аналогічною заявою.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 червня 2024 року у справі № 369/9904/24 було зобов`язано уповноважену особу СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 06.06.2024 року (Вихідний номер заяви 06/06/2024-3) про вчинення кримінальних правопорушень, за які передбачена відповідальність за ч. 1, ст. 111-2, ч. 5 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 192, ч. 1 ст. 197-1, ч. 3 ст. 209, ч. 3, ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України..

Отже, із аналогічною заявою про вчинення кримінального правопорушення та внесення відомостей до ЄРДР від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3) заявник одночасно звернувся до значного кола органів досудового розслідування та органів прокуратури, в тому числі і до тих, до юрисдикції (підслідності) яких віднесені порушені ним питання.

В даному випадку заявник у скарзі просить зобов`язати Дніпропетровську обласну прокуратуру внести до ЄРДР відомості за його заявою від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3).

Як зазначено в ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського Суду одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (рішення Суду у справах:Sovtransavto Holding v. Ukraine,№48553/99, п. 77, від 25 липня 2002 року;Ukraine-Tyumen v. Ukraine, №22603/02, п. 42 та 60, від 22 листопада 2007 року).

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine) №24465/04 одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа «Брумареску проти Румунії», п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Відтак з урахуванням положень ч. 2ст.21 КПК України, принципу res judicata та зважаючи на те, що за ухвалами слідчих суддів вже розглянуто скаргу голови ГО «Нон-Стоп» згідно заяви від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3), що є також предметом даного розгляду, однак при цьому повторний розгляд скарги порушить принцип правової визначеності.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований ст.214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Перш за все слід зважати на завдання, які вирішуються веденням ЄРДР. Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог КПК з метою забезпечення: реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження; оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування; аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі; інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів (пункт 3 розділу 1 Положення про ЄРДР).

Зміст пункту 7 розділу 4 Положення про ЄРДР передбачає здійснення перевірки наявності вже розпочатих досудових розслідувань за певним фактом саме по фактичним даним (дата вчинення кримінального правопорушення; територію вчинення правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; найменування юридичної особи; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру), а не по правовій кваліфікації. Метою цього є недопущення ситуацій неодноразового внесення одних і тих же самих відомостей до ЄРДР під різними номерами.

Повторне внесення відомостей до ЄРДР за одними й тими ж обставинами незалежно від джерел надходження такої інформації не передбачається, оскільки відповідні заяви та повідомлення на підставі пункту 9 розділу 4 глави 2 Положення про ЄРДР мають реєструватися як дублікат та окремо кримінальне провадження не обліковується, а отже і не розслідується.

Процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне (частини 1, 3статті 110 КПК).

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини 1, 3, 5 статті 22 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Таким чином на підставі наведеного та виходячи з того, що чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено порядку повторного зобов`язання орган досудового розслідування внесення за тією ж самою заявою про скоєння кримінальних правопорушень відомостей до ЄРДР, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

Доходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й усталену практику Європейського суду з прав людини, висновки якого з цього приводу відображені, зокрема, в рішенні по справі «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74-75, рішення від 7 грудня 2006 року), відповідно до якого сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально-правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2,25,28,214,303-307 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги голови ГО «Нон-Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 06 червня 2024 року (вих. № 06/06/2024-3) відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня отримання даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1