УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва скаргу заявника ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування СУ ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

в провадження слідчого судді надійшла скарга заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування СУ ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Свою скаргу ОСОБА_3 мотивує тим, що за його заявою про вчинення кримінальних правопорушень від 29.05.2024 за вих. № 29/05/2024-5 направлену на офіційну електронну адресу органу досудового розслідування СУ ГУНП в м. Києві, не були внесені відомості до ЄРДР, у зв`язку з чим, він просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування СУ ГУНП в м. Києві, внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень відповідно до вказаної заяви.

Заявник у судове засідання не прибув та причини неявки суд не повідомив, у зв`язку із достатністю матеріалів для розгляду скарги по суті, слідчий суддя вважає за можливе скаргу розглянути у відсутність заявника.

Суб`єкт оскарження в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що суду надано достатньо матеріалів для розгляду скарги по суті, з метою не допущення порушення розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності суб`єкта оскарження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги з доданими до неї документами, дійшов до наступного висновку.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 29.05.2024 за вих. № 29/05/2024-5, яка була отримана на адресу електронної пошти СУ ГУНП в м. Києві, убачається, що він повідомляє про те, що мер міста Києва - ОСОБА_4 , перебуваючи у злочинній змові із в.о. начальника КП «Київський метрополітен» ОСОБА_5 , посадовими особами Київської міської державної адміністрації та Департаменту транспортної інфраструктури КМДА, а також рядом підконтрольних останнім та афілійованих фірм, однією з яких є ТОВ «АРХБУДЗЕМ», ФОП ОСОБА_6 , діючи в інтересах ОСОБА_7 та ОСОБА_8 незаконно заволодівають бюджетними коштами, шляхом укладення угод з підконтрольними підприємствами за завищеними цінами, які або частково або повністю не виконуються, надалі незаконно виводять кошти, ухиляючись від сплати податків до конвертаційних центрів та легалізуються. На переконання заявника, зазначені особи здійснюють розкрадання бюджетних коштів, виділених на обслуговування, реконструкцію та будівництво Київського метрополітену, шляхом укладення угод за завищеними цінами із підприємствами, які підконтрольні ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , у зв`язку із чим, в діях зазначених суб`єктів вбачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 1 ст. 210; ч. 1 ст. 211; ч. 2 ст. 212; ч. 1 ст. 255; ч. 2 ст. 364; ч. 1 ст. 365; ч. 3 ст. 368; ч. 3 ст. 369 КК України.

Так, у відповідності до ч.1 ст.214 КПК України прокурор, слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК передбачено, що до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

А тому, внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння, саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

Враховуючи вимоги законодавства, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя вваажає, що обставини повідомлені заявником, не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, вони є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу.

Тобто, для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

Отже, враховуючи, що зі змісту заяви ОСОБА_3 від 29.05.2024 за вих. № 29/05/2024-5 про кримінальне правопорушення, убачається, що така заява не містить відомостей про обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 1 ст. 210; ч. 1 ст. 211; ч. 2 ст. 212; ч. 1 ст. 255; ч. 2 ст. 364; ч. 1 ст. 365; ч. 3 ст. 368; ч. 3 ст. 369 КК України, бездіяльності уповноважених осіб СУ ГУНП в м. Києві не вбачається, узв`язку із чим скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 26, 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування СУ ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 29.05.2024 за вих. № 29/05/2024-5 про кримінальне правопорушення,- відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя