"20" листопада 2023 р. Справа № 363/6337/23
У Х ВА Л А

Іменем України

20 листопада 2023 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановив:

До слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000391 від 13.05.2023 року, а саме скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21.12.2022 року у справі № 757/36459/22-к.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 7 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження, серед яких, зокрема, законодавцем визначені принцип верховенства права та принцип законності.

Згідно ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, згідно з яким людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Частинами 1, 6 статті 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Частиною 2 статті 38 КПК України визначено, що досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України; 3) підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

На підставі вищевикладеного, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, яким проводиться досудове розслідування та який є юридичною особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Як встановлено, адвокат ОСОБА_2 , діючи в інтересах ОСОБА_3 будучи достеменно обізнаною про існування ухвал слідчого судді від 10.11.2023 року у справі № 363/6337/23 (провадження № 1-кс/363/1082/23), від 14.11.2023 року у справі № 363/6337/23 (провадження № 1-кс/363/1091/23), від 16.11.2023 року у справі № 363/6337/23 (провадження № 1-кс/363/1100/23), а також про встановлені обставини що були підстави для повернення клопотання про скасування арешту майна для усунення недоліків, а саме не надав доказів (процесуального рішення у відповідно до вимог ст. 217 КПК України) на підтвердження підсудності розгляду даного клопотання про скасування арешту Вишгородському районному суду Київської області, без зазначення нових суттєвих обставин. Також те, що відсутність вказаного процесуального рішення, унеможливлює вирішення слідчим суддею питання щодо дотримання заявником правил підсудності в розумінні статті 132 КПК України.

Надавши оцінку вказаним обставинам, слідчий суддя дійшов висновку про зловживання адвокатом ОСОБА_2 своїми процесуальними правами на звернення до слідчого судді зі клопотанням про скасування арешту на майно, суть якого полягає у скасуванні арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 21.12.2022 року у справі № 757/36459/22-к, у кримінальному провадженні № 0000089 від 22.01.2014 року, якою задоволено частково клопотання заступника начальника третього відділу процесуального керівництва Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , та накладено арешт з забороною відчуження, розпорядження та користування на тимчасово вилучене під час обшуку 05.12.2022 року за місцем проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: грошові кошти: купюри номіналом 100 доларів США в кількості 146 шт. та номіналом 2 долари США в кількості 32 шт., на загальну суму 14 664 доларів США; вироби з металу жовтого кольору: чоловічі перстні в кількості 3 шт., браслет, підвіски у вигляді хрестиків в кількості 2 шт., шнурок із замочком з металу жовтого кольору.

Кримінальний процесуальний кодекс України на відміну від інших процесуальних кодексів, не закріплює серед засад кримінального провадження неприпустимість зловживання процесуальними правами та не встановлює критеріїв, за наявності яких поведінка учасника кримінального провадження може бути визнана зловживанням. Разом з тим, виходячи із загальних засад, зловживання можна визначити як дію або бездіяльність при реалізації учасником провадження своїх процесуальних прав без мети досягнення правомірного результату і всупереч змісту та призначенню цих прав, спрямовані на перешкоджання виконання завдань кримінального провадження. Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим (конституційним) принципом і поширюється на всі галузі права.

На переконання слідчого судді, неодноразове подання до слідчого судді аналогічних за змістом клопотань містить ознаки зловживання, спрямованого не на захист порушеного права. Таке зловживання процесуальним правом, без сумніву, не відповідає і принципу верховенства права.

Так, принцип верховенства права у кримінальному провадженні, як і кримінальне процесуальне законодавство України, застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України). Виходячи з практики ЄСПЛ, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто остаточності рішення суду у спірних правовідносинах. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі (рішення у справі Brumarescu v. Romania від 28.10.1999 р., заява № 28342/95).

І хоча положення КПК України не містять визначення поняття «зловживання процесуальним правом», Верховний Суд у своїх рішеннях сформував відповідну правову позицію. Зокрема, зазначив, що заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала ККС ВС від 30.05.2018 р. у справі № 676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 р. у справі № 306/1602/16-к). При цьому, Верховний Суд неодноразово констатував зловживання учасниками кримінального провадження процесуальними правами, зокрема, на участь в апеляційному розгляді, на отримання судових рішень, на залучення перекладача (постанови ККС ВС від 24.09.2019 р. у справі № 755/10138/16-к та від 19.02.2019 р. у справі № 236/1798/16-к).

Враховуючи вказане та те, що заявник не надав доказів (процесуального рішення) на підтвердження підсудності розгляду даного клопотання про скасування арешту Вишгородському районному суду Київської області, клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала, для звернення до слідчого судді відповідного суду за місцезнаходженням органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000089, у якому накладено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва арешт на майно.

Враховуючи вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 174, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1