Справа № 216/5873/23
провадження 1-кс/216/2792/23
УХВАЛА

іменем України

26 жовтня 2023 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому дистанційному судовому засіданні в режимі відео конференції, в залі судових засідань №7 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, командира відділення 2 стрілецької роти, 1 взводу, 2 стрілецького відділення військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, у кримінальному провадженні № 0001778 від 05.09.2023 року, -

в с т а н о в и в:

26 жовтня 2023 року слідчий СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просив змінити запобіжний захід щодо ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем, який проходить військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період у військовій частині НОМЕР_1 , перебуваючи на посаді командира 2 стрілецького відділення 1 стрілецького взводу 2 стрілецької роти, у військовому званні «старший сержант», 05 вересня 2023 року близько 10 год. 10 хв. перебуваючи на проїжджій частині дороги біля будинків АДРЕСА_2 та НОМЕР_2 вулиці Кобилянського на перехресті АДРЕСА_3 та АДРЕСА_3 , в порушення вимог ст. ст. 17, 65 Конституції України, ст. ст. 6, 9, 11, 16, 49, 127-128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №548-XIV, ст. ст. 3, 4, 6 Дисциплінарною статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №551-XIV, діючи з метою продемонструвати свою уявну перевагу та завдати фізичний біль громадянину України ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 та знаходячись на відстані приблизно 1 метра від останнього, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння та передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, внаслідок злочинної недбалості, не передбачає можливості настання смерті ОСОБА_7 , хоча повинен був і міг її передбачити, тобто діючи з більшою обачністю, наніс один удар правим кулаком в область обличчя ОСОБА_7 та від нанесеного удару останній не втримав рівновагу та впав спиною, вдарившись потиличною ділянкою голови об тверду асфальтовану поверхню проїжджої частини дороги.

05.09.2023 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому 06.09.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за ознакою: «умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння».

07.09.2023 в приміщення моргу КП «Криворізька міська клінічна лікарня № 2», що розташована за адресою: м. Кривий Ріг, майдан 30-річчя Перемоги, 2 слідчим було виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та відправлено до Криворізького СМЕ для встановлення причини смерті.

07.09.2023 слідчим суддею Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб (до 03.11.2023 включно) за вчинення вищевказаного злочину.

В ході проведення подальшого досудового розслідування було проведено ряд слідчих та інших процесуальних дій, зокрема проведені судово-медичні експертизи:

1) згідно висновку судово-медичної експертизи № 1847 від 27.09.2023 смерть ОСОБА_7 настала від відкритої черепно-мозкової травми, яка супроводжувалась переломом потиличної кістки з розповсюдженням на основу черепа, крововиливами під оболонки та в речовину головного мозку, ускладнилась набряком, набухання головного мозку. Анатомічна локалізація, характер та морфологічні особливості (припухлість та крововилив в м`яких покривах потиличної області, перелому потиличної кістки) по типу «удар-протиудар», будова кісток черепу (товщина кісток черепу від 0,2 см до 0,3 см), свідчать про утворення черепно-мозкової травми при падінні потерпілого з висоти власного зросту та ударі потиличною областю голови о тверду, відносно рівну поверхню, однак після надання тілу прискорення;

2) проведеною додаткової судової медичною експертизи (висновок експерта № 1847-1 від 12.10.2023) встановлено, що виявлені ушкодження у ОСОБА_7 , що входять в комплекс черепно-мозкової травми утворились при падінні з висоти власного зросту та ударі потиличною областю голови об тверду, відносно рівну поверхню, після надання тілу потерпілого прискорення. Анатомічна локалізація, морфологічні особливості та характер тілесних ушкоджень не суперечать механізму їх утворення зазначених свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 під час проведення ними слідчих експериментів 04.10.2023, при цьому продемонстрований ними варіант надання тілу прискорення шляхом удару кулаком в область обличчя не має відображення у вигляді тілесного ушкодження. Анатомічна локалізація, морфологічні особливості та характер тілесних ушкоджень не суперечать механізму їх утворення зазначеним підозрюваним ОСОБА_5 під час проведення ним слідчого експерименту 29.09.2023, при цьому продемонстрований ним варіант надання тілу прискорення шляхом поштовху в область верхньої частини тіла не має відображення у вигляді тілесного ушкодження.

Як наслідок, від падіння та удару головою ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді черепно-мозкової травми, які за своїм характером відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя та 06.09.2023 близько 18 год. 00 хв. в приміщенні КП «Криворізька міська клінічна лікарня № 2» КМР» в результаті відкритої черепно-мозкової травми, яка супроводжувалась переломом потиличної кістки з розповсюдженням на основу черепа, крововиливами під оболонки та в речовину головного мозку та ускладнилась набряком, набухання головного мозку, останній помер у лікарні. Виявлені тілесні ушкодження у ОСОБА_7 , що входять в комплекс черепно-мозкової травми, які утворились при падінні з висоти власного зросту та удару потиличною областю голови об тверду асфальтовану поверхню проїжджої частини дороги, перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку зі настанням смерті останнього.

25.10.2023 на підставі здобутих доказів під час досудового розслідування, слідчим змінено правову кваліфікацію складу кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 121 КК України на ч. 1 ст. 119 КК України за ознакою: «вбивство, вчинене через необережність», та цього ж дня ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Оскільки кваліфікація злочину, його тяжкість та міра покарання змінилась, слідчий вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з ухваленими раніше ризиками не може бути надалі продовжений до ОСОБА_5 через те, що останній не підпадає під категорію осіб, до яких може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тому слідчий просив клопотання задовольнити, змінивши запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт в межах строку досудового розслідування.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні доводи клопотання підтримав із зазначених вище підстав.

Підозрюваний, його захисник в судовому засіданні клопотання підтримали частково, просили змінити запобіжний захід на нічний домашній арешт.

Заслухавши доводи учасників процесу, судом встановлені наступні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому ст. 184 КПК України, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, чи про зміну способу їх виконання.

Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.09.2023 р. до підозрюваного за ч.1 ст. 121 КК України ОСОБА_5 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.11.2023 року.

25.10.2023 на підставі здобутих доказів під час досудового розслідування, слідчим змінено правову кваліфікацію складу кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 121 КК України на ч. 1 ст. 119 КК України за ознакою: «вбивство, вчинене через необережність», та цього ж дня ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

Відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

За злочин, у скоєнні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 кримінальним законом передбачено покарання у вигляді обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

Нетяжким злочином є передбачене КК України діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років (частини четверта статті 12 КК України).

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт вчинення ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру обґрунтованою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Разом з тим відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, необхідного для запобігання існуючим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.1 ст. 119 КК України, яке відноситься до нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 5 років. ОСОБА_5 не має родини, проживає один, є військовослужбовцем, що вказує на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків та, зважаючи на усвідомлення ним тяжкості реального покарання, яке загрожує йому, свідчать про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначене свідчить, що залишаючись на свободі, матиме змогу незаконно впливати на родину потерпілого та свідків, експертів та можливість переховуватися від ораганів досудового розслідування та суду та вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Між тим, додані до клопотання матеріали кримінального провадження не містять достовірних даних, які б свідчили про те, що ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, оскільки з матеріалів клопотання вбачається, що він покинув місце події після конфлікту з потерпілим, не знаючи про наслідки своїх дій, та не маючи на меті переховуватися від органів досудового розслідування або перешкоджати кримінальному провадженню.

За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого та змінити ОСОБА_5 запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт без застосування електронних засобів контролю, з покладанням на підозрюваного обов`язків передбачених ст.194 КПК України.

Доводи сторони захисту суд до уваги не бере, які не спростовують зазначених висновків слідчого судді

На підставі викладеного, ст. ст. 177, 178, 181, 183,193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Змінити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід, затосований у вигляді тримання під вартою - на цілодобовий домашній арешт без застосування засобів електронного контролю в межах строку досудового розслідування,, тобто до 03 листопада 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора та суду за межі м. Кривого Рогу;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання або реєстрації;

- заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: будинок АДРЕСА_4 , цілодобово, строком до 03 листопада 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення працівниками органу внутрішніх справ у спосіб, визначений п. 1) ч.3 ст. 202 КПК України. Звільнити ОСОБА_5 з-під варти після доставлення його до місця проживання.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з метою контролю передати для виконання Криворізькому РУП ГУНП України в Дніпропетровській області за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , який фактично проживає за адресою: будинок АДРЕСА_4 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися до нього в житло, в якому він перебуває під домашнім арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_10