печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянин України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що Печерським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002275 від 06.11.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Зокрема, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за яке законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років, тому, на даний час існують ризики того, що він, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчать спосіб та суспільна небезпека вчиненого ним кримінального правопорушення та загроза отримання реального покарання. Крім того після вчинення злочину ОСОБА_5 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, тому ризик переховування є загостреним; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою схиляння до зміни показань безпосередньо в суді, тому як ОСОБА_5 володіє їх анкетними даними і такий вплив не виключається; вчинити інше кримінальне правопорушення, тому як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства, демонструє агресивну поведінку до оточуючих, не має міцних соціальних зв`язків, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання.

Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання, зазначили, що підозра необґрунтована, в матеріалах клопотання відсутні докази причетності ОСОБА_5 до вказаного кримінального правопорушення. Захисник вказав, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні. Просив врахувати, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, є колишнім учасником Антитерористичної операції 2014 року, а тому просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, чи іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Під час судового розгляду встановлено, що Печерським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002275 від 06.11.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.11.2023 приблизно о 21 год. 30 хв. у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який знаходився біля зупинки громадського транспорту поряд із будівлею Державної служби статистики України за адресою: м. Київ, вул. Шота Руставелі, 3 виник словесний конфлікт із раніше не знайомим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який в той час також перебував за вищевказаною адресою.

У ході словесного конфлікту на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень. Реалізуючи вказаний злочинний умисел, діючи умисно, з мотивів раптово виниклої особистої неприязні, ОСОБА_5 , витягнув з кишені предмет, схожий на ніж, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у виді спричинення ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень, не перебуваючи в стані необхідної оборони, умисно завдав потерпілому ОСОБА_8 не менше одного удару лезом ножа в область тулуба, внаслідок чого спричинив останньому згідно медичної довідки № 1050 від 06.11.2023, виданої КМКЛ № 17, проникаюче колото-різане поранення живота, наскрізного поранення шлунка, неповного відсічення дванадцятипалої кишки, поранення голівки підшлункової залози, гемоперитонеум, після чого ОСОБА_5 залишив місце події.

ІНФОРМАЦІЯ_3 у КНП «Київська міська клінічна лікарня № 17» о 23:45 год. констатовано смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від отриманих тяжких тілесних ушкоджень.

10.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Копія клопотання та матеріалів, на його обґрунтування відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному 10.11.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom), п. 32, Series А, № 182).

Виходячи з наявних матеріалах даних, а саме: протоколів огляду місця події від 05.11.2023, від 06.11.2023; довідки № 1050 від 06.11.2023, виданої КМКЛ № 17, за змістом якої у ОСОБА_8 при госпіталізації виявлено проникаюче колото-різане поранення живота, наскрізне поранення шлунка, неповне відсічення дванадцятипалої кишки, поранення голівки підшлункової залози, гемоперитонеум, стан клінічної смерті; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 06.11.2023; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 06.11.2023; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 08.11.2023; протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 08.11.2023; протоколу огляду трупа ОСОБА_8 від 08.11.2023; протоколу огляду відеозаписів від 08.11.2023, 09.11.2023, 10.11.2023 за змістом яких встановлено обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколу обшуку від 10.11.2023 за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого було вилучено куртку червоного кольору (предмет одягу який узгоджується із матеріалами відеозаписів з місця події) та предмет схожий на ніж; протоколів огляду речей від 10.11.2023 та іншими матеріалами в їх сукупності.; інших матеріалів кримінального провадження в своїй сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 2 ст. 121 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, роль підозрюваного у вказаному кримінальному правопорушенні та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть людини, що не виключає ризик того, що останній, при обранні відносно нього іншого менш суворого запобіжного заходу, незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу. А відтак клопотання підлягає задоволенню.

Строк тримання під вартою підозрюваному слід визначити в межах строку досудового розслідування кримінального провадження, з урахуванням часу затримання особи, підозрюваної у вчиненні вказаного кримінального правопорушення (з 16 год. 25 хв. 10 листопада 2023 року), до 8 січня 2024 року включно.

Разом з цим, підстав для застосування відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя не вбачає, враховуючи характер висунутої підозри.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 532, 534, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб до 8 січня 2024 року включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному рахувати з часу затримання - 16 год. 25 хв. 10 листопада 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1