Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/164/2024 Справа № 641/1239/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР за 0000048 від 06.01.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Комінтернівського районного суду м. Харкова знаходяться вказані кримінальні провадження.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21.11.2023 року оголошено розшук обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надано дозвіл на затримання з метою приводу обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до Комінтернівського районного суду м. Харкова., кримінальне провадження зупинено до розшуку обвинуваченого.

Крім того, ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08.02.2024 року відновлено провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , та посилаючись на наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду. Вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, розуміючи невідворотність покарання, матиме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні; крім того, достовірно знаючи про наявність відносно нього обвинувального акту, котрий перебуває на розгляді в Комінтернівському районному суді м. Харкова, будучі належним чином попереджений про призначені судові засідання ОСОБА_5 до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили призначити більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в рамках заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання про доцільність обрання запобіжного заходу, суд враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, офіційно не працевлаштований, ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21.11.2023 року оголошувався у розшук, отже є обґрунтовані підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Даних щодо неможливості застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я суду не надано.

Таким чином, суд вважає встановленим існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, та необхідність застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеному ризику.

Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Однак, враховуючи існування вищезазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти власності, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання винуватим у вчиненні злочину у якому він обвинувачується; дані про особу обвинуваченого, факт переховування від суду, з метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд застосовує до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Судом враховано аргументи, які наводилися обвинуваченим ОСОБА_5 та його захисником, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання процесуальних рішень.

Разом з тим, виходячи з принципів, закріплених в ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, суд, обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід, вважає за необхідне періодично, але не рідше, ніж раз на два місяці переглядати питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

При постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним виконання обов`язків, передбачених КПК України.

Судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 314-316, 376, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою рахувати з 07.02.2024 року з 14 години 55 хвилин взявши його під варту в залі суду.

Виконання ухвали доручити начальнику відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Строк дії ухвали до 06.04.2024 року.

Визначити розмір застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок та надати документ, що це підтверджує слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні або до суду, а саме на розрахунковий рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (р/р UA0006674, , МФО 820172, Банк отримувач: ДКСУ м. Київ), згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з-під варти після внесення застави на вказаний рахунок, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;

- не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 ;

- не відлучатися з Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Виконання даної ухвали в частині контролю за виконанням обвинуваченим покладених на нього обов`язків доручити відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя- ОСОБА_1