Справа№ 693/1407/23
1-кс/693/293/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання міри запобіжного заходу

03.11.2023 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні № 0000389 від 01.11.2023 року ст. слідчим СВ ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України не судимого, відносно якого 31.08.2023 року до Жашківського районного суду Черкаської області скеровано обвинувальний акт за ч.ч. 1, 2 ст. 125 КК України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України;

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор Жашківського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_4 ,

захисник адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

Ст. слідчий СВ відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказав, що 01.11.2023 о 19.28 год. до ВП № 1 Уманського РУП надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що поряд з будинком культури в м. Жашків, що по вул. Соборна, коли він перебував у своєму автомобілі та говорив по телефону, ОСОБА_5 відкрито заволодів його мобільним телефоном марки «Sаmsung M32» чорного кольору, вихопивши даний телефон з руки потерпілого, через напіввідчинене вікно транспортного засобу, після чого з місця події втік в невідомому напрямку.

За даним фактом СВ відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУ НП в Черкаській області розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000389 від 02.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

02 листопада 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що є тяжким злочином.

02 листопада 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він в умовах воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, який в подальшому продовжено Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022, Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022, Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022, Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України № 2915-IX від 07.02.2023, Указом Президента України №254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-IX від 02.05.2023, Указом Президента України № 451/2023 від 26.07.2023, затвердженим Законом України № 3275-IX від 27.07.2023, 02 листопада 2023 року близько 19 год. 10 хв., перебуваючи поряд з будівлею комунального закладу «Жашківський міський будинок культури», що за адресою: вул. Соборна, 49, м. Жашків Уманського району Черкаської області, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, підкравшись до кабіни припаркованого неподалік від вказаної будівлі автомобіля марки «Mercedes 814» білого кольору, в якій на водійському сидінні перебував потерпілий ОСОБА_7 , діючи відкрито, шляхом ривка через відчинене водійське вікно проник до салону автомобіля та вихопив своєю правою рукою з лівої руки ОСОБА_7 належний останньому мобільний телефон марки «Samsung» моделі «М32» чорного кольору, вартістю 6 062 грн 50 коп, після чого з викраденим майном побіг у невідомому напрямку, тим самим заволодівши ним.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викрадені чужого майна (грабежу), поєднаному з проникненням у сховище, вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Жашків Жашківського району Черкаської області, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працюючий, не одружений, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, відносно якого 31.08.2023 до Жашківського районного суду Черкаської області скеровано обвинувальний акт за ч.ч. 1, 2 ст. 125 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1. Показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 02 листопада 2023 року;

2. Протоколом огляду місця події по вул. Соборна, м. Жашків Уманського району Черкаської області від 02 листопада 2023 року;

3. Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 02 листопада 2023 року;

4. Постановою зняття показань, технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото -, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото -, кінозйомки, відеозапису із штатних відеокамер відеоспостереження ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 02 листопада 2023 року;

5. Протоколом зняття показань, технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото -, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото -, кінозйомки, відеозапису із штатних відеокамер відеоспостереження ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 02 листопада 2023 року;

6. Постановою зняття показань, технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото -кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - кінозйомки, відеозапису із камер відеоспостереження, що розташовані на будівлі будинку культури, які перебувають у володінні ФОП ОСОБА_8 від 02 листопада 2023 року;

7. Протоколом зняття показань, технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - кінозйомки, відеозапису із камер відеоспостереження, що розташовані на будівлі будинку культури, які перебувають у володінні ФОП ОСОБА_8 від 02 листопада 2023 року;

8. Показаннями свідка ОСОБА_9 від 02 листопада 2023 року

9. Показаннями свідка ОСОБА_10 від 02 листопада 2023 року;

10. Показаннями свідка ОСОБА_11 від 02 листопада 2023 року;

11. Показаннями свідка ОСОБА_12 від 02 листопада 2023 року;

12. Показаннями свідка ОСОБА_13 від 02 листопада 2023 року;

13. Показаннями свідка ОСОБА_14 від 02 листопада 2023 року;

14. Показаннями свідка ОСОБА_15 від 02 листопада 2023 року;

15. Протоколами огляду предметів сенсорного мобільного телефону марки SAMSUNG GALAXY M 32 та коробки від телефону SAMSUNG GALAXY M 32 від 02 листопада 2023 року;

16. Постановою про визнання сенсорного мобільного телефону марки SAMSUNG GALAXY M 32 речовим доказом та передачу його на зберігання від 02 дистопада 2023 року.

Таким чином, з моменту повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, що є злочином, який відноситься до категорії тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст. 42 та іншими положеннями КПК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Хартлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням інкримінованого йому кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

У ході досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює, що за інкримінований злочин йому загрожує покарання на строк від семи до десяти років позбавлення волі, не має стійких соціальних зв`язків, не заважаючи на молодий вік та відсутність фактичних перешкод не має постійного місця роботи, а тому може залишити місце свого фактичного проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, оскільки нижня межа санкції ч. 4 ст. 186 КК України вище п`яти років, тому у разі визнання підозрюваного винним за результатами судового розгляду до нього не можуть бути застосовані норми пільгового інституту кримінального права щодо звільнення від покарання з випробуванням, що обумовлює можливість застосування в даному випадку виключно реальної міри покарання. Усвідомлення даної обставини підозрюваним обґрунтовано посилює ризик виникнення в нього бажання уникнення кримінальної відповідальності та переховування у зв`язку з цим від органів досудового розслідування та/або суду, що, як наслідок, унеможливить виконання завдань кримінального провадження. Крім того, підтвердженням наявності вказаного ризику є неодноразові спроби ОСОБА_5 здійснити втечу під час затримання, навіть перебуваючи у кайданках;

2) може незаконно впливати на свідків, понятих у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки останньому із матеріалів кримінального провадження відомі їх анкетні дані, а деякі з них є товаришами підозрюваного. У зв`язку з цим підозрюваний усвідомлює можливість та реальну здатність різними шляхами впливати на бажання та ставлення вказаних свідків до прийняття ними рішень щодо повноти, доцільності (виходячи з конкретної життєвої ситуації, в якій опинився свідок під впливом можливої поведінки підозрюваного) для них давання показань під час досудового розслідування та судового розгляду, а тому наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 може впливати на них шляхом умовлянь, погроз, примусу для того, щоб останні змінили свої показання на його користь або взагалі відмовились надавати об`єктивні показання чи сприяти досудовому розслідуванню та суду у встановленні всіх обставин, що мають значення у даному провадженні. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

3) може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого, прокурора або суду з метою затягування досудового розслідування та судового розгляду, а також невиконанням процесуальних обов`язків. Даний ризик, серед іншого, ґрунтується на тому, що ОСОБА_5 будучи обвинуваченим у іншому кримінальному провадженні за ч.ч. 1, 2 ст. 125 КК України будучи обізнаним про його наявність та про здійснення в ньому судового провадження жодного разу не з`явився до суду для участі в якості обвинуваченого, тим самим перешкоджаючи виконанню завдань кримінального провадження. За таких обставин наявні підстави вважати, що і в цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 ухилятиметься від явки за викликами слідчого, прокурора або суду;

4) може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення корисливих кримінальних правопорушень, і навіть будучи обвинуваченим в іншому кримінальному провадженні знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення. Дані обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 за результатами застосованих до нього раніше покарань за неодноразові вчинення кримінальних правопорушень не зробив для себе належних висновків про суспільно небезпечні наслідки своїх вчинків, відповідність своєї поведінки правовим нормам та існуючим у суспільстві правилам співжиття. Тобто мета попередньо застосованих до ОСОБА_5 покарань щодо виправлення засудженого та запобігання вчиненню ним інших кримінальних правопорушень досягнута не була.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, а також тяжкість наслідків, спричинених даним злочином, особи підозрюваного, застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, оскільки такий запобіжний захід не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки.

Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру, про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного.

Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має офіційного місця навчання чи роботи, або ж таких обставин, які б перешкоджали чи унеможливлювали залишення ним теперішнього місця проживання, тому він може залишити місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності, що обґрунтовано підсилює ризик переховування від слідства та суду.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч .4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У судовому засіданні прокурор Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обрання його підзахисному міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив відмовити у задоволенні клопотання.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника - адвоката ОСОБА_6 .

Заслухавши думку прокурора, пояснення адвоката та підозрюваного, вивчивши матеріали кримінального провадження та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання стосовно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, суд разом з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п.48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, суд позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яке відноситься до категорії тяжких і за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, тобто є підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність у нього соціальних зв?язків, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, так як підозрюваним було отримано копії процесуальних документів, які містять відомості з повними анкетними даними свідків та потерпілого, а також ухилятися від органу досудового розслідування і суду, що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених даним Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, ризики передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування більш м?якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту, та вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182-183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ст. слідчого СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 рахувати з 04 год. 32 хв. 02 листопада 2023 року до 04 год. 32 хв. 31 грудня 2023 року включно.

Заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, визначити в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень 00 копійок.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не виїжджати за межі території м. Жашків Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 07 листопада 2023 року о 17 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_16

З ухвалою суду ознайомилися. Копію отримали:

«03» листопада 2023 року________________________ ОСОБА_5

Захисник-адвокат: ____________________________________ ОСОБА_6