Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/511/23 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.10.2023 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянула у письмовому провадженні матеріали кримінального провадження № 0000405, за апеляційною скаргою захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 20.09.2023, стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Невельськ Сахалінської області, громадянина України, маючого середньо-спеціальну освіту, не одруженого, не маючого осіб на утриманні, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який у силу ст. 89 КК України є таким, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч.2 ст. ст.115 КК України

застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 16.11.2023

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 20.09.2023, застосовано відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів - до 16.11.2023 року включно.

В обґрунтування ухвали зазначено, що на підставі матеріалів зазначеного кримінального провадження, долучених слідчим до матеріалів клопотання, слідчим суддею встановлено обставини події можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України та наявність обґрунтованої підозри причетності до його вчинення ОСОБА_6 .

Слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4 ч.1 ст. 177 КК України, більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

В апеляційній скарзі захисник - адвокат ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 .

Відсутні підстави для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу.

Зазначені в клопотання ризики носять формальний характер та не доводяться жодними доказами.

До початку розгляду апеляційної скарги по суті стороною захисту подано клопотання про розгляд провадження без її участі.

Прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 просив судове засідання здійснювати за відсутності прокурора, заперечив стосовно апеляційної скарги сторони захисту.

Підозрюваним ОСОБА_6 не ставилось питання щодо участь в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає за можливе розгляд апеляційної скарги в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 406 КПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали кримінального провадження та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до наданих матеріалів, 20.09.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме: у вчиненні умисного вбивства двох осіб.

Обґрунтованість пред`явленої підозри підтверджується матеріалами кримінального провадження доданими до клопотання, зокрема: протоколами огляду місця події від 18.09.2023; актом застосування службового собаки від 18.09.2023; протоколами допиту свідків від 18.09.2023, 19.09.2023 та 20.09.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 20.09.2023; лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_8 № 2711 від 19.09.2023; лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_9 № 2712 від 19.09.2023.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив з положень ст.183 КПК України, відповідно до якої тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчим суддею враховано, наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також обставини події можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України та наявність обґрунтованої підозри причетності до його вчинення ОСОБА_6 .

Дослідивши матеріали провадження, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, встановив, що виключних обставин для зміни обраного судом першої інстанції запобіжного заходу немає.

Відповідно до п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Установленою практикою Європейського суду з прав людини, визначено, що висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Слід зазначити, що Кримінальний процесуальний кодекс України покладає на сторону обвинувачення, при зверненні до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу, обов`язок довести не лише існування заявлених ризиків, а і наявність обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого та додані до нього матеріли, колегія суддів вважає, що їх сукупність є достатньою вважати про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України та існування заявлених ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість підозрюваного незаконно впливати на потерпілого, свідків, які проживають з підозрюваним у одному населеному пункті - селі, та які не допитувалися судом; та перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на осіб, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення, які наразі не встановлені органом досудового слідства, враховуючи те, що можливі очевидці події інкримінованого кримінального правопорушення проживають в одному невеликому населеному пункті.

Колегія суддів приходить до висновку, що суд слідчий суддя в повній мірі врахував обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним, характер та обставини протиправних дій, які спричинили смерть потерпілих, врахував особу підозрюваного, особисті та соціальні обставини життя, а також його зв`язки із суспільством, відсутність даних щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваного, що унеможливлювали б його перебування під вартою, слідчий суддя вірно прийшов до виснову щодо доведенністю обставини, які виправдовують застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідатиме меті його застосування, а саме забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Доводи, якими прокурор обґрунтовує наявність підстав для застування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказують на обґрунтованість щодо застосування обраного запобіжного заходу на даній стадії досудового розгляду. Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді, що на даний момент виключно такий запобіжний захід, як тримання під вартою є співмірним з існуючими ризиками та відповідає особі підозрюваного.

Доводи захисника про необґрунтованість оскаржуваної ухвали є безпідставними, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань про застосування запобіжних заходів.

Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з положень ст. 177-178 КПК України, ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів приходить до висновку, що ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, ч.2 ст. 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 20.09.2023, якою стосовно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою - без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3