Провадження №: 1-кс/755/3117/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2023 р. м.Київ

слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , за участю адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 , у кримінальному проваджені № 0003479 від 02.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, пенсіонера, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 , звернулась до суду в рамках кримінального провадження №0003479 від 02.10.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Згідно мотивів клопотання, органом досудового розслідування встановлено, що 29.09.2023 року, приблизно о 09 годині 30 хвилин ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом зі своїм малолітнім сином ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та товаришем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 направились до лабораторії по вул. Старонаводницькій у м. Києві.

Після здачі аналізів останні направились прогулятися до парку «Перемога» в Дніпровському районі міста Києва. Під час прогулянки ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_8 та малолітньому ОСОБА_9 поїхати 30.09.2023 року на риболовлю. ОСОБА_8 відмовився, оскільки мав йти на роботу у вказаний день. Щодо пропозиції ОСОБА_5 , щоб дитина поїхала на риболовлю без батька, малолітній ОСОБА_9 погодився, а батько не заперечив.

Приблизно о 14 год. 00 хв. 29.09.2023 року ОСОБА_8 разом з малолітнім ОСОБА_9 та ОСОБА_5 прибули за адресою проживання останнього: АДРЕСА_1 . Після цього ОСОБА_8 залишив малолітнього ОСОБА_9 разом з ОСОБА_5 та поїхав за адресою свого проживання.

Того ж дня, в невстановлений досудовим розслідуванням час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на вчинення дій сексуального характеру відносно малолітнього ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що залишився наодинці з малолітнім ОСОБА_9 , будучи обізнаним про малолітній вік останнього, здійснив психологічний тиск, а саме в приказному тоні наказав малолітньому роздягтися та лягти на ліжко.

Після цього, ОСОБА_5 , знявши свій одяг, наблизився до малолітнього ОСОБА_9 та здійснив анальне проникнення в тіло останнього з використанням своїх геніталій, проти його волі та всупереч його бажанню.

Крім того, в подальшому, в невстановлений досудовим розслідуванням час 30.09.2023 року та 01.10.2023 року ОСОБА_5 повторно здійснював анальне проникнення в тіло малолітнього ОСОБА_9 з використанням своїх геніталій, проти його волі та всупереч його бажанню.

01.10.2023 року, приблизно о 12 год. 00 хв. ОСОБА_8 прибув до квартири ОСОБА_5 , звідки забрав малолітнього ОСОБА_9 та повіз його за місцем проживання дитини, а саме: АДРЕСА_2 . За вказаною адресою малолітній ОСОБА_9 повідомив про вищевказані події своїй бабусі ОСОБА_10 .

За вказаним фактом 02.10.2023 року було розпочато кримінальне провадження №0003479 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

03.10.2023 року ОСОБА_5 було затримано, в порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

03.10.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурор в судовому засіданні посилається на існування обґрунтованої підозри та ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.152 ч.4 КК України, що відноситься до особливо тяжкого злочину, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, може перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри, разом з тим, заявив скаргу в порядку ст.206 КПК України, посилаючись на те, що ОСОБА_5 фактично було затримано 03.10.2023 року в 00 годин 05 хвилин, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.152 КК України. Під час конфіденційного побачення підзахисний ОСОБА_5 , повідомив йому як адвокату, що 03.10.2023 року в 00 годин 05 хвилин його було затримано за місцем його проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 та доставлено до Дніпровського УП ГУНП в м.Києві за адресою: м.Київ, вул. В.Черчилля, 2, де в одному із кабінетів, розташованих на першому поверсі, четверо співробітників поліції наносили йому ОСОБА_5 численні удари ногами та руками по тулубу, спричиняючи фізичний біль та моральні страждання. При цьому, зазначені особи вимагали щоб ОСОБА_5 зізнався у вчиненні кримінального правопорушення, якого він не вчиняв, а саме у зґвалтуванні малолітнього ОСОБА_9 . Крім того, ОСОБА_5 повідомив про те, що співробітники поліції погрожували йому посадити в камеру з особою, яка буде вчиняти насильство відносно нього. Наступного дня, 04.10.2023 року ОСОБА_5 під час побачення повідомив адвоката, що протягом всієї ночі в камері ІТТ його бив співкамерник. У зв`язку з чим, адвокатом терміново було викликано швидку медичну допомогу до Дніпровського УП ГУНП в м.Києві. У зв`язку з наведеним, захисник просив суд прийняту таку заяву та забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві; вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи підозрюваного згідно із законодавством. Щодо клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , адвокат послався на те, що підозра є необгрунтованою, оскільки відсутні відомості щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, разом з тим, захисник вказав на відсутність належного обґрунтування прокурором ризиків за відсутності доказів, що підозрюваний буде переховуватись від слідства, впливати на потерпілого, в тому числі зазначив, що прокурором не доведено, що інші менш тяжкі запобіжні заходи від тримання під вартою не здатні забезпечити запобігання вказаних прокурором ризиків, а тому, за результатами розгляду клопотання слідчого просив відмовити в задоволенні даного клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив суд задовольнити скаргу адвоката в порядку ст.206 КПК України та просив суд відмовити в задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на те, що він не вчиняв даного кримінального правопорушення.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши вищенаведені пояснення прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказав відповідні доводи в судовому засіданні, вислухавши вищенаведені пояснення захисника, підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177 ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обставин, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України, що підтверджується на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені в клопотанні та містяться в долучених до клопотання документах, зокрема: даних протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 02.10.2023 року; дані протоколу допиту малолітнього потерпілого від 03.10.2023 року; даних протоколу проведення обшуку від 02.10.2023 року; даних протоколу допиту свідків ОСОБА_10 від 02.10.2023 року, ОСОБА_8 від 03.10.2023 року та інших матеріалах кримінального провадження у своїй сукупності.

Твердження захисту про відсутність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 , через те, що докази, на її обґрунтування відсутні, є безпідставними, при цьому слідчий суддя виходить з наступного.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотання слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою розслідування кримінальної справи на підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або розвіяти підозру.

Крім того, мотиви, наведені прокурором в судовому засіданні дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ст.152 ч.4 КК України, яке відноситься до особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі від 10-ти до 15-ти років, будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному.

Разом з тим, при вирішенні питання про обрання виду запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує також дані про особу ОСОБА_5 , який не працює, не має постійно джерела доходів та соціальних зв`язків, може впливати на потерпілого і свідків, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Разом з тим, перевіряючи твердження захисту та скарги адвоката ОСОБА_4 щодо катування підозрюваного працівниками поліції, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, вимогами ст.206 КПК України визначені загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини.

Відповідно до положень ч.6 ст.206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким за законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

А тому, слідчий суддя вважає за необхідне скаргу адвоката ОСОБА_4 в порядку ст.206 КПК України в частині, що стосується застосування до підозрюваного ОСОБА_5 насильства під час тримання в уповноваженому органі Державної влади -прийняти.

Доручити Дніпровському управлінню поліції головного управління Національної поліції в м.Києві: забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 ; провести дослідження фактів викладених в скарзі захисником ОСОБА_4 ; вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки підозрюваного ОСОБА_5 згідно із законодавством.

Про вжиті заходи та виконання ухвали в цій частині повідомити прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю.

Виконання даної ухвали в цій частині доручити Дніпровському управлінню поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві.

Що стосується скарги адвоката про незаконне затримання, то відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення від 03.10.2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, фактичний час затримання 00 год. 05 хв.03 жовтня 2023 року. Підставою затримання зазначено, що безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

Згідно до ч. ч. 2, 3 ст. 206 КПК України якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави у встановленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи. Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 КПК України якщо до доставлення такої особи до слідчого судді прокурор, слідчий звернеться з клопотанням про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний забезпечити проведення у найкоротший строк розгляду цього клопотання.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе: 1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду; 2) неперевищення граничного строку тримання під вартою; 3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

Статтею 211 КПК України передбачено, що строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу. Затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Норма ст. 206 КПК України, крім іншого, покликана врегулювати питання забезпечення законного тримання особи під вартою та її звільнення з-під варти за недоведеності підстав для такого тримання.

Як встановлено слідчим суддею в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , останнього 03.10.2023 року було повідомлено про підозру за ч.4 ст.152 КК України.

Визначені строки КПК України затримання ОСОБА_5 на момент розгляду вищезазначеного клопотання не закінчилися.

У протоколі затримання особи, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, від 03.10.2023 року, складеному стосовно ОСОБА_5 слідчим, зазначено час складання такого протоколу, фактичний час затримання 00 год. 05 хв. 03 жовтня 2023 року, а також вищезазначені підстави його затримання.

Крім того, із вищезазначеного протоколу вбачається, що слідчим під особистий підпис роз`яснено затриманому права, передбачені ст.42 КПК України, копія протоколу була вручена затриманому та захиснику.

Безпосередньо в судовому засіданні встановлено, що затримання ОСОБА_5 здійснено на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України, строки тримання затриманої особи під вартою, на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу не перевищені.

А тому, у зв`язку із відсутністю підстав, визначених ч.5 ст. 206 КПК України, для звільнення затриманого ОСОБА_5 , з урахуванням наведеного вище, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_4 в цій частині.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 206, 208, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, пенсіонера, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.152 КК України - запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Встановити строк тримання під вартою ОСОБА_5 - 60 днів з моменту його затримання, тобто по 01 грудня 2023 року (включно).

У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави підозрюваному у даному кримінальному провадженні.

Прийняти скаргу захисника ОСОБА_4 , подану в порядку ст.206 КПК України.

Доручити Дніпровському управлінню поліції головного управління Національної поліції в м.Києві:

-забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 ;

-провести дослідження фактів викладених в скарзі захисником ОСОБА_4 ;

-вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки підозрюваного ОСОБА_5 згідно із законодавством.

Про вжиті заходи та виконання ухвали в цій частині повідомити прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю.

Підстав вважати затримання підозрюваного ОСОБА_5 та його утримання під вартою незаконним немає.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали, в тому числі, в частині вищезазначеного доручення слідчого судді Дніпровському ГУНП у м.Києві, наданого в порядку ст.206 КПК України, покласти на Дніпровську окружну прокуратуру.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено: 09.10.2023 року о 15 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя: