Справа № 393/732/23
пров. 1-кп/393/114/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року смт Новгородка

Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника-адвоката ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка, в режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'', кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000598 від 12.09.2023р. року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вершино-Кам`янка Новгородківського району Кіровоградська області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не працюючого, не одруженого, на утриманні має одну неповнолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , згідно ст. 89 КК України є особою, що не має судимостей, тримається в ДУ "Кіровоградський слідчий ізолятор" з 26.10.2023р.,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.1 ст.309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Новгородківського районного суду Кіровоградської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.1 ст.309 КК України.

По вказаному кримінальному провадженню 20 листопада 2023 року ухвалено рішення про призначення підготовчого судового засідання на 23.11.2023р. на 14:30 год.

В підготовчому судовому засіданні прокурор надав клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, яке обґрунтував наявністю ризиків, передбачених пп.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення. Прокурор вважає, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Також вказав, що дане клопотання ним було направлено на електронну адресу ДУ "Кіровоградський слідчий ізолятор" для вручення обвинуваченому.

Обвинувачений ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні вказав, що не отримував оголошене прокурором в судовому засіданні клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно нього та не був з ним ознайомлений відповідно до вимог КПК України, проти задоволення клопотання заперечує.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечувала щодо розгляду клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки обвинувачений відповідно до вимог КПК України завчасно не отримав дане клопотання та не був ознайомлений з ним.

Потерпілий ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу, розглянувши наявні матеріали, суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України: Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4-6 ст. 9 КПК України: Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У разі якщо норми цього Кодексу суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення відповідного міжнародного договору України. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 20 КПК України: Підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Згідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг,а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Так, відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Розділом ІІ КПК України регламентовані питання пов`язані з заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема, їх видами, підставами застосування, тощо.

Згідно положень ст. 131 цього Кодексу одним із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Главою 18 розділу ІІ КПК України визначені загальні положення про запобіжні заходи, їх види, порядок застосування, тощо.

Статтею 184 КПК України визначено вимоги до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог п. п. 1-7 ч. 1 ст. 184 КПК України: Клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 Кодексу; виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 184 КПК України до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Між тим, відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України: Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що:- кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або - за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника - одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя; допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 412 КПК України: Істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Таким чином, законним процесуальне рішення суду за поданим клопотанням може бути лише у разі його рішення, відповідності вказаним вимогам КПК України.

Як вбачається з матеріалів поданого прокурором клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів обвинуваченому ОСОБА_3 та показів самого обвинуваченого, то воно не відповідає вимогам ч. 2, п.3 ч.3 ст. 184 КПК України, а саме: до нього не додано доказів на підтвердження того, що копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надавалася обвинуваченому ОСОБА_3 не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання, та й сам обвинувачений підтвердив, що взагалі не отримував даного клопотання, а також до клопотання не надано копії матеріалів або процесуальні документи, якими обґрунтовується необхідність продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу.

Крім того, в порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання взагалі не містить викладу обставин, які свідчать про те, що заявлені прокурором ризики, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які може здійснити обвинувачений, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Суд вважає, що порушення прокурором вимог ч. 2, п. 3 ч.3 ст. 184, п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України є істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону як такі, що можуть перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, оскільки вони порушують такі загальні засади кримінального провадження як верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист і змагальність сторін (ст. 8-11, 20, 22 КПК України).

Наведені обставини дають суду підстави для висновку про те, що невиконання прокурором зазначених вимог кримінального процесуального закону порушують концепцію належної правової процедури (due process) щодо сторони кримінального провадження з боку захисту, зокрема порушують право обвинуваченого ОСОБА_3 на справедливий суд у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, оскільки подане клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, не відповідає вимогам КПК України та є необґрунтованим, та суд позбавлений можливості розглянути його по суті у строки, передбачені ст.186 КПК України, так як будуть порушені права обвинуваченого на захист та справедливий суд, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора.

Керуючись ст.ст. 177, 184, 193, 199, 314-316, 372, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом семи діб з дня її проголошення через Новгородківський районний суд Кіровоградської області шляхом подання апеляційної скарги.

Ухвала постановлена у нарадчій кімнаті та проголошено її резолютивну частину 23.11.2023 року.

Повний текст ухвали проголошено 28.11.2023 року о 15-00 годині.

Суддя ОСОБА_7