Справа № 761/527/24
Провадження № 1-кс/761/2147/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву слідчої судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24)

ВСТАНОВИВ

В провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява слідчої судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24).

Свою заяву про самовідвід суддя обґрунтовує тим, що 09.01.2024 згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 08.01.2023 до її провадження надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30.01.2023 у справі №761/760/23 та ухвалою слідчого судді від 05.05.2023 у справі № 761/14575/23 в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24, провадження №1-кс/761/1108/2024).

Суддею ОСОБА_3 , як слідчим суддею 14.04.2023, розглядалося клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30.01.2023 у справі № 761/760/23, за результатами якого, ухвалою від 17.04.2023 скасовано частково арешт майна у вище зазначеному кримінальному провадженні.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 05.05.2023 у справі №761/14575/23 в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022, було повторно накладено арешт на зазначене майно. Враховуючи, що суддею ОСОБА_3 вже вирішувалось питання щодо цього майна, вказана обставина може створити у сторін уявлення про упередженість судді ОСОБА_3 , що відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, унеможливлює її участь у розгляді зазначеного клопотання у якості слідчого судді, а тому з метою дотримання вимог кримінального процесуального законодавства України, суддя ОСОБА_3 , заявила самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна.

Суддя ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась у своїй заяві зазначила, що просить здійснювати розгляд заяви про самовідвід без її участі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились будучи належним чином повідомлені.

Дослідивши заяву судді ОСОБА_3 про самовідвід та проаналізувавши викладені в ній обставини, а також вивчивши матеріали судової справи № 761/527/24, приходжу до наступного висновку.

Так, статтею 75 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України під кримінальним провадженням слід розуміти досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Крім того, в п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Наведені у заяві судді ОСОБА_3 про самовідвід обставини не можна визнати такими, що виключають можливість її участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24), оскільки вона не містить ознак жодної з обставин, передбачених статтями 75 та 76 КПК України.

Такого роду твердження у будь-якому випадку саме по собі не може слугувати достатньою підставою для самовідводу слідчого судді, оскільки не вказує на наявність обставин, які викликають обґрунтовані сумніви у неупередженості судді ОСОБА_3 .

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що заява слідчої судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24) задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 75, 80-81, 376, 532 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА

Відмовити у задоволенні заяви слідчої судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 (справа №761/527/24).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_6