Провадження № 1-во/761/85/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 05 листопада 2021 року у справі № 761/32505/23, за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА

У провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва перебувала справа (761/32505/23) за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею 11.12.2023 у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, справа №761/32505/23 відмовлено.

ОСОБА_3 , звернувся з клопотанням, яке сформовано в системі «Електронний суд» та зареєстровано Шевченківським районним судом м. Києва 15.12.2023 за № 116804, про виправлення описки в ухвалі від 11.12.2023, справа №761/32505/23 , яке мотивував тим, що слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 постановив ухвалу від 11.12.2023, справа №761/32505/23, у вступній частині ухвали від 11.12.2023 указано «на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України», в мотивувальній частині ухвали вказано «на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України» та в резолютивній частині ухвали вказано «бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України», яка має описку, оскільки потрібно вказати «слідчий Головного слідчого управління Центрального управління Служби безпеки України».

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився будучи належним чином повідомлений на адресу суду скеровав клопотання, у якому просив внести виправлення в ухвалу від 11.12.2023 при неприбутті у судове засідання заявника та надіслати про результати розгляду заяви винесену вмотивовану постанову про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання.

Представник Головного слідчого управління Служби безпеки України, будучи повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшов лист за підписом заступника начальника ГСУ СБ України ОСОБА_5 , у якому останній просив проводити розгляд заяви без участі представника ГСУ СБУ.

Дослідивши клопотання про виправлення описки, матеріали справи, документи, що надійшли на адресу суду, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини другої статті 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Так, в судовому засіданні слідчим суддею 11.12.2023 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, справа №761/32505/23.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Зміст та форма кримінального провадження згідно зі статтею 7 КПК України повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться диспозитивність. Диспозитивність кримінального процесу передбачає, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень згідно з КПК України (частина третя статті 26 КПК України).

Пунктом 18 частини першої статті 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Порядок звернення до слідчого судді за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, розділами ІІ Заходи забезпечення кримінального провадження та ІІІ Досудове розслідування КПК України.

Отже, слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність і обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на стадії досудового слідства в кримінальному провадженні, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінально-процесуального примусу, надання дозволу на проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) слідчого та прокурора.

Слідчий суддя, вирішуючи питання, віднесені до його компетенції, приймає рішення у формі ухвал.

Судовий контроль слідчий суддя здійснює лише у вищезазначених випадках, під час розгляду клопотань про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Так, відповідно до статті 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду помилку, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, ухвалі, описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть рішення, ухвали.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Отже, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Дослідивши матеріали справи, зокрема зміст ухвали слідчого судді від 11 грудня 2023 року, та враховуючи викладене вище, судом не встановлено підстав для задоволення клопотання, оскільки, як вбачається із клопотання ОСОБА_3 , він фактично просить слідчого суддю усунути не описку, допущену в ухвалі слідчого судді, а змінити зміст ухвали, шляхом доповнень її додатковою інформацією, що вирішувалось під час розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення та про що було зазначено в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 11.12.2023, справа №761/32505/23.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про службу безпеки України» Центральне управління Служби безпеки України відповідає за стан державної безпеки, координує і контролює діяльність інших органів Служби безпеки України. До його складу входять апарат Голови Служби безпеки України та функціональні підрозділи: контррозвідки, військової контррозвідки, контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки, захисту національної державності, інформаційно-аналітичний, оперативно-технічний, оперативного документування, слідчий, зв`язку, по роботі з особовим складом, адміністративно-господарський, фінансовий, військово-медичний та інші згідно з організаційною структурою Служби безпеки України.

Разом з тим, ОСОБА_3 у своєму клопотанні просить замість слідчий (уповноважений представник) Головного слідчого Управління Служби безпеки України вказати слідчий (уповноважений представник) Головного слідчого управління Центрального управління Служби безпеки України.

Відповідно до закону України «Про службу безпеки України» Центральне управління Служби безпеки України відповідає за стан державної безпеки, координує і контролює діяльність інших органів Служби безпеки України. До його складу входять апарат Голови Служби безпеки України та функціональні підрозділи: контррозвідки, військової контррозвідки, контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки, захисту національної державності, інформаційно-аналітичний, оперативно-технічний, оперативного документування, слідчий, зв`язку, по роботі з особовим складом, адміністративно-господарський, фінансовий, військово-медичний та інші згідно з організаційною структурою Служби безпеки України.

Отже, Центральне управління Служби безпеки України включає в себе слідчий підрозділ.

З урахуванням наведеного суд дійшов до висновку, що при постановленні ухвали слідчим суддею не було допущено описку, а отже заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 376,379 КПК України, суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 11 грудня 2023 року у справі № 761/32505/23, за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1