№ провадження 1-кс/495/2129/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Березанка Березанського району Миколаївської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючий за адресю: АДРЕСА_2

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

29.09.2023 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000046 від 19.09.2023 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, діючи з єдиним злочинним наміром незаконного збагачення шляхом одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави 18.09.2023 більш точний час в ході проведення досудового слідства встановити не надалось можливим, знаходячись у невстановленому місці, будучи обізнаним про те, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 солдат ОСОБА_7 перебуває у самовільному залишенні військової частини, подзвонив на мобільний телефон останнього та повідомив, що він є військовослужбовцем оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який безпосередньо здійснює охорону командувача ОК « ІНФОРМАЦІЯ_2 », та може за неправомірну вигоду у виді грошових коштів у сумі 1500 доларів США посприяти останньому у вирішенню питання його самовільного залишення місця служби, що передбачене статтею 407 Кримінального Кодексу України та подальшого переведення солдата ОСОБА_7 з військової частини НОМЕР_1 до Військової академії ( АДРЕСА_3 ), шляхом здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме: посадових осіб ОК «Південь», крім того, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що у випадку ненадання вказаних грошових коштів, він приїде до місця проживання ОСОБА_7 та підкине боєприпаси, а також пригрозив побоями та сприянню в притягненні ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності за фактом його самовільного залишення військової частини, у зв`язку із цим, побоюючись вказаних погроз ОСОБА_7 надав свою згоду.

В подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, перебуваючи в невстановленому в ході досудового розслідування місці, 27.09.2023 о 06 год. 52 хв. в програмі для обміну повідомлення «Signal» повідомив ОСОБА_7 про необхідність надання неправомірної вимоги у сумі 1500 доларів США останньому за вплив на посадових осіб оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за не притягнення до кримінальної відповідальності за фактом його самовільного залишення військової частини та вирішення питання, щодо безперешкодного переведення ОСОБА_7 з військової частини НОМЕР_1 до Військової академії ( АДРЕСА_3 ).

ОСОБА_7 реально сприймаючи висловлені ОСОБА_4 неправомірні вимоги був вимушений погодитися на його умови, однак розуміючи їх протиправність був вимушений звернутися до правоохоронних органів з заявою про вчинення щодо нього кримінального правопорушення та в подальшому діяв у співпраці з правоохоронними органами.

27.09.2023 о 07 год. 02 хв. перебуваючи в невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_4 діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання надав вказівку, шляхом повідомлення у менеджері «Signal» де зазначив, номер власної банківської картки НОМЕР_2 , банку АТ «А-БАНК» «яка видана на ім`я ОСОБА_4 », де зазначив в телефонній розмові про перерахування неправомірної вигоди на зазначену карту.

27.09.2023 о 12 год. 43 хв., ОСОБА_7 , перебуваючи в приміщенні, за адресою: вул. Тимчишина, 8 у місті Білгород-Дністровський Одеської області, в пункті обміну банку ПАТ «МТБ банк» № 18 обмінявши грошові кошти в сумі 700 доларів США (що відповідно до офіційного курсу Національного банку України становило 29 500 (двадцять дев`ять тисяч п`ятсот) гривень, згідно квитанції про здійснення валютно обмінної операції № 28820773 - перевів через термінал, який перебуває в приміщенні супермаркету мережі ТАВРІЯ В, за адресою: вул. Тимчишина, 8 у місті Білгород-Дністровський Одеської області, на банківську картку НОМЕР_2 , банку АТ «А-БАНК» «яка видана на ім`я ОСОБА_4 », згідно до квитанцій про поповнення банківської картки № НОМЕР_3 a3e7-6f685626a3d3 та № НОМЕР_4 грошові кошти у сумі 29 500 (двадцять дев`ять тисяч п`ятсот) гривень за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, а саме посадових осіб оперативного командування «Південь» за не притягнення до кримінальної відповідальності за фактом його самовільного залишення військової частини та вирішення питання, щодо безперешкодного переведення ОСОБА_7 з військової частини НОМЕР_1 до Військової академії ( АДРЕСА_3 ).

27.09.2023 о 15 год. 06 хв. ОСОБА_4 викрито у вчиненні злочину працівниками правоохоронних органів та затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Встановивши наявність достатніх доказів, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України

Обґрунтування повідомленій підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 369-2 ч. 3 КК України підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування доказами.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання передбаченим п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризикам.

За таких обставин, зазначені в клопотанні ризики впливати на свідків, знищити або приховати речові докази, інших співучасників кримінального правопорушення, переховуватися від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення є належно обґрунтованими.

У провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. При цьому суд має оцінити суворість можливого покарання ОСОБА_4 , особу підозрюваного, та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 знаючи, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, а також вчинене в умовах воєнного стану, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Крім того, під час проведення слідчих (розшукових) дій отримано відомості, які вказують на те, що ОСОБА_4 володіє значними матеріальними статками, щодо джерела походження яких відсутнє розумне обґрунтування, та коштами, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони отримані злочинним шляхом. Розмір разової неправомірної матеріальної вигоди, отримуваної ОСОБА_4 , складає не менше 500 доларів США.

Зазначені обставини є виключними та об`єктивно вказують на необхідність застосування більшого розміру застави, а тому з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, являється необхідним застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з правом внесення застави у розмірі 300(триста) розмірів прожиткового мінімуму, у зв`язку із тяжкістю та винятковістю даного правопорушення з метою забезпечення виконання особою покладених на неї обов`язків.

2 Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_9 просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, надали характеризуючи матеріали, копію посвідчення учасника бойових дій, зазначили що розмір застави, який на думку органу досудового розслідування достатній забезпечити підозрюваним виконання покладених на нього обов`язків не є обґрунтованим.

3 - Мотивація суду.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0000046 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця смт Березанка Березанського району Миколаївської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 28.09.2023 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, тобто одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

27.09.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на підставі положень ст.ст. 40, 104, 132, 132, 208-211, 213 КК України було затримано (час фактичного затримання 15:06 27.09.2023).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними в рамках досудового розслідування доказами: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 20.09.2023; протоколом огляду місця події від 27.09.2023; протоколом затримання ОСОБА_4 від 27.09.2023; протоколом обшуку автомобіля Хюндай Соната д.н.з. НОМЕР_5 та іншими зібраними в рамках досудового розслідування доказами.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, а отже мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_10 протиправних дій, що кваліфікуються за ч.3 ст. 369-2 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так слідчим у клопотанні було зазначено, що підозрюваний ОСОБА_11 може:

3.2.1. Переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 3 до 8 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

3.2.2. Незаконно впливати на потерпілого, свідків, яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань. Дослідивши доводи сторони обвинувачення слідчий суддя погоджується з існуванням зазначеного ризику.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків, підозрюваного існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

3.2.3. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, адже у кримінальному провадженні наявні речі і документи, щодо яких на теперішній час з об`єктивних обставин не вирішено питання щодо їх належного вилучення та накладення арешту, не встановлені всі обставини кримінального правопорушення.

3.2.4. Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так, на теперішній досудове розслідування не завершено, а тому, перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_4 матиме можливість ухилення від слідства з метою перешкоджання встановленню органом досудового розслідування всіх об`єктивних обставин кримінального правопорушення тощо.

3.2.5. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Прокурором у судовому засіданні зазначено, що стосовно ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0065) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3,4 ст. 190 КК України та відносно останнього продовжено дію встановлених ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 01.05.2023 обов`язків строком до 23.10.2023.

Досліджуючи надані в судовому засіданні стороною захисту копії посвідчення молодшого сержанта ОСОБА_4 «За оборону Маріуополя», посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_6 ОСОБА_4 від 14.02.2020, позитивну характеристику голови правління ГО «Незалежне розслідування», довідку-характеристику Березанської селищної ради № 309 від 05.05.2023 на ОСОБА_4 , документи, що свідчать про наявність у підозрюваного дружини та дитини слідчий суддя зазначає, що вказане хоча і враховується при обранні запобіжного заходу стосовно підозрюваного, проте не спростовує ризики, заявлені органом досудового розслідування.

Ймовірність переховування ОСОБА_4 значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до абзацу 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зважаючи на те, що особа підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи наявність ризику переховування з метою уникнення кримінальної відповідальності слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, а прокурором в судовому засіданні підтверджено, що при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слід врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає характеру вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

На думку органу досудового розслідування обирати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Прокурором зазначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Під час обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 належить до кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг.

Вказане свідчить про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а також те, що перебуває у середньому віці, зважаючи, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на потерпілого, знищити або сховати речі та документи, що мають істотне значення в рамках досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є достатніми та відповідними.

Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання.

3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 29 вересня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 гривень.

Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні ОСОБА_12 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).

Разом з тим, прокурором у судовому засіданні зазначено, що під час проведення слідчих (розшукових) дій отримано відомості, які вказують на те, що ОСОБА_8 володіє значними матеріальними статками, щодо джерела походження яких відсутнє розумне обґрунтування, та коштами, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони отримані злочинним шляхом. Зазначені обставини, на думку органу досудового розслідування, є виключними та об`єктивно вказують на необхідність застосування більшого розміру застави, а тому з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, прокурор просив застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з правом внесення застави у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму, у зв`язку із тяжкістю та винятковістю даного правопорушення з метою забезпечення виконання особою покладених на неї обов`язків.

Слідчий суддя хоча і погоджується з твердженням про те, що застава у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму не здатна забезпечити виконання ОСОБА_10 покладених на нього обов`язків, приходить до висновку, що заставу слід призначити у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Необхідність внесення застави у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму, на думку слідчого судді, не є обґрунтованою в повній мірі.

Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що згідно договору оренди квартири (житлового приміщення) від 01.03.2023 ОСОБА_4 винаймає квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, зважаючи на ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення та пов`язану з цим можливість переховуватися від суду, впливати на підозрюваного та свідків у кримінальному провадженні, знищити або спотворити речі та документи, що мають значення для проведення об`єктивного розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно, подане в рамках кримінального провадження №0000046 від 19.09.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 25.11.2023 року включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 27.09.2023 року.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 29.09.2023 рік складає 536 800 (п`ятсот тридцять шість тисяч вісімсот) гривень.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі місця проживання, а саме: с.Фонтанка, Лиманського району, Одеської області;

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора,який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1