Справа № 761/3227/24
Провадження № 1-кс/761/2747/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника Стрепетов

підозрюваної ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Макарівка Попільнянського району Житомирської області, громадянки України, з середньою освітою, пенсіонерки, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні № 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024, -

В С Т А Н О В И В :

25 січня 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання таршого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні № 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

У клопотанні зазначено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з метою реалізації свого злочинного умислу на шахрайське заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, що належать особам, які внаслідок обману з використанням завідомо підроблених документів погодяться придбати запропоновану їм квартиру АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 , як організатор вчинення кримінального правопорушення, у невстановлені досудовим розслідуванні час, місці та спосіб, але не пізніше 14.02.2021, залучила ОСОБА_7 та ОСОБА_4 в якості співвиконавців. ОСОБА_6 повідомила ОСОБА_7 та ОСОБА_4 план вчинення кримінального правопорушення щодо заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, під приводом оформлення підробленого договору дарування на визначену згідно злочинного плану, підшукувану особу, яку мав підшукати співвиконавець ОСОБА_7 щодо об`єкту нерухомого майна по квартирі АДРЕСА_2 . Згідно вказаного злочинного плану вчинення злочину та розподілу ролей ОСОБА_7 повинен був вчинити дії щодо пошуку особи, яка в обмін на грошову винагороду, повинна буде підписати підроблений договір дарування, який буде підставою для оформлення права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно квартири АДРЕСА_2 ; перевірити у органах бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_2 за ким зареєстроване право власності та реквізитів документів на підставі яких зареєстровано право власності, з наданням відповідної інформації організатору вчинення злочину ОСОБА_6 ; забезпечити підписання наданих організатором вчинення злочину ОСОБА_6 підробленого договору дарування особі, яка буде виступати власником квартири до здійснення купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 ; безпосередньо супроводжувати під час укладення правочину з продажу квартири особу жіночої статті, яку безпосередньо підшукає, до офісу державного реєстратора та нотаріуса для здійснення реєстраційної та нотаріальної дії. Згідно вказаного злочинного плану вчинення злочину та розподілу ролей ОСОБА_4 повинна була вчинити дії щодо реєстрації на сайтах продажу «ОЛХ» та «Дім/ріа» оголошень, під виглядом ріелтора, з метою пошуку покупця на квартиру АДРЕСА_2 ; підшукати особу, з числа реєстраторів та нотаріусів, яка б могла вчинити дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, для внесення відомостей щодо права власності по квартирі АДРЕСА_2 та укладанні договору купівлі-продажу квартири у офісі приватного нотаріуса між псевдо продавцем - підшукуваною особою та потенційного покупця квартири АДРЕСА_2 .

24.01.2024 слідчими СУ ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України ОСОБА_4 .

Як вказує слідчий, підозра ОСОБА_4 обґрунтована та підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: рапортом СУ ГУНП у м. Києві щодо виявлених ознак кримінального, проведеним тимчасовим доступом до речей та документів, на підставі ухвали суду від 01.08.2023, у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 , допитом свідка приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 від 08.08.2023 та 16.08.2023, проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 14.04.2023, отриманим аналізом номерної технічної інформації від 14.06.2023, проведеною 29.12.2023 оціночно-будівельною експертизою по квартирі АДРЕСА_2 , проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду у ДП «НАІС», допитом свідка ОСОБА_9 , допитом свідка ОСОБА_10 , допитом свідка ОСОБА_11 , проведеним пред`явлення осіб за фотознімками з наступними свідками, а саме ОСОБА_11 та ОСОБА_10 , проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 07.11.2023 у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_12 , проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 09.11.2023 у Бучанському районному управлінні поліції ГУНП у м. Києві, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Зі змісту клопотання вбачається, що застосування відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків визначених ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від суду та органу досудового розслідування, впливати на свідків, потерпілих, знищити сховати речі, які мають істотне значення для кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Як вказує слідчий, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 , покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий зазначає, що можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрювану обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 підтримав, просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_13 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 . Вказав, що у клопотанні слідчого відсутні обґрунтування ризиків, передбачені ст. 177 КПК України. Просив також врахувати її вік, стан здоров`я та застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказала, що вона в силу ст.89 КК України раніше не судима, являється пенсіонеркою. Крім того, думку захисників підтримала.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права,відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання,у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_4 дають підстави визнати набуття неї статусу підозрюваної та вважати обґрунтованою її підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Причетність ОСОБА_4 , до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_4 , підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_4 , ступінь участі у вчиненому, а також обставини, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрювану, яка має місце постійного проживання, реєстрації, її вік, працевлаштування.

Так, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведено ризик підозрюваної переховуватись від органу досудового розслідування, суду, оскільки підозрювана ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років з конфіскацією майна та ймовірність визнання її винуватою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення може спонукати останню до спроб переховуватись.

Окрім того, слідчий суддя вважає, що ризик знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, оскільки усі документи, що мають ознаки речових доказів відомі органу досудового розслідування.

Між тим, органом досудового розслідування не доведено наявності ризику впливати на свідків, потерпілих та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки підозрювана ОСОБА_4 не має інформації про потерпілих, свідків у кримінальному провадженні та жодним чином не може впливати на них з метою змінити покази.

Не доведено прокурором наявність такого ризику, як можливість підозрюваної ОСОБА_4 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, на думку слідчого судді, такі ризики є сумнівними та розцінюються, як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваної найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором у обґрунтуванні клопотання.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваної, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту, що на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який, з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

З урахуванням викладеного та оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки підозрюваної для проведення слідчих та процесуальних дій у провадженні тощо, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання про застосовування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати відносно останньої запобіжний захід у виді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме до 24.03.2024 року.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану певні обов`язки.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 183, 184, 193, 194 196, 205, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваної ОСОБА_4 , залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22 години 00 хвилин по 07 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з території міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 24 березня 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_14