Справа № 713/143/24
Провадження №1-кс/713/27/24
УХВАЛА

іменем України

16.01.2024 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ознайомившись з клопотання прокурора Вижницької окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000023 від 13.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2024 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 0000023 від 13.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

До початку розгляду клопотання ОСОБА_3 надав договір про надання правових послуг адвоката у кримінальному провадженні , укладений 15.01.2024 року з адвокатом ОСОБА_4 , який є братом слідчого судді ОСОБА_1 ..

Згідно ч.1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків.

Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко і Мартенко проти України», «Фельдман проти України») вимога «безсторонності» характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий -у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Тобто, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за субєктивним та обєктивним критерієм.

Жодний факт, яким створюється навіть підозра у втручанні у процес правосуддя, не повинен мати місця.

Сам факт недовіри особи може створити враження необ`єктивності та неупередженості суддів розгляді даної справи, а відтак в майбутньому стане причиною недовіри до обєктивності, справедливості, неупередженості та законності судового рішення у цій справі і сумніву щодо реалізації права на справедливий судовий розгляд.

Другим показником Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією ООН 27.07.2006року №2006/23 визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів. Суддя по можливості обмежує себе у здійсненні дій, що можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та виносити рішення у справах. Перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів у справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи втому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або втому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді, зокрема, у судді склалося реальне упереджене ставлення до якоїсь зі сторін або судді з його власних джерел стали відомі певні докази чи факти стосовно справи, яка розглядається.

На підставі ст.81 ч.2 КПК України у разі заявлення самовідводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, під час судового провадження розгляд заяви про самовідвід розглядає суд, який його здійснює.

Отже враховуючи те, що розгляд даного кримінального провадження може порушити загальні засади кримінального провадження, а саме: законності судового рішення під час розгляду даного кримінального провадження, слідчий суддя ОСОБА_1 заявляє самовідвід у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 75, 80, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України

УХВАЛИВ:

Заявлений слідчим суддею Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 самовідвід у розгляді клопотання прокурора Вижницької окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000023 від 13.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України,- задовольнити.

Передати справу для подальшого визначення головуючого по справі відповідно до вимог ст.35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5