Справа № 991/275/24
Провадження 1-кс/991/281/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_4 у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000202 від 01.05.2023,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, яке на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду передане на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання

У поданому клопотанні захисник ОСОБА_6 просить запобіжний захід, застосований до підозрюваного ОСОБА_4 у виді тримання під вартою, на більш м`який, а саме - домашній арешт або ж альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі, визначеному п.3 ч.5 ст. 182 КПК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що у провадженні детективів НАБУ перебуває кримінальне провадження № 0000202 від 01 травня 2023 року, у межах якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру. Вказане кримінальне провадження перебуває на стадії завершення та відкриття матеріалів кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України.

До ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з альтернативою внесення застави, розмір якої протягом часу кримінального провадження зменшувався та наразі становить 20 000 000 грн.

На переконання захисника, після продовження строку тримання під вартою ухвалою від 05.12.2023 виникли нові обставини, які зменшують заявлені детективом ризики, які впливають на розмір застави як забезпечувального заходу.

Адвокат зазначає, що підставами для зміни запобіжного заходу є:

-зникнення та/або зменшення ризиків зі спливом часу, оскільки протягом тривалого часу підозрюваний не вчинив будь-яких дій протягом 8 місяців перебування під вартою. Стадія завершення досудового розслідування свідчить про зникнення чи зниження заявлених ризиків до мінімального рівня, а протягом всього періоду застосування запобіжного заходу не заявлено виникнення нових ризиків;

-застосований запобіжний захід унеможливлює забезпечити реалізацію права на захист, оскільки сторону захисту було обмежено час для ознайомлення із матеріалами досудового розслідування до 01 березня 2024 року, що на думку адвоката, є необгрунтованим та унеможливлює реалізувати права на ознайомлення з матеріалами справи. Зокрема, адвокат наголошує на тому, що ОСОБА_4 утримується під вартою, що значно обмежує його можливості ознайомлюватися із цифровими записами, матеріалами НСРД та відеозаписами обшуків, проведених у цьому кримінальному провадженні. Захисник стверджує, що обсяг цифрових матеріалів є великим, що потребує значного часу, а умови ознайомлення ОСОБА_4 передбачають можливість знайомитися виключно у приміщенні НАБУ, переглядаючи кожен відеозапис/аудіозапис не більше 6 годин на день. При цьому, за підрахунками адвоката, приблизний час необхідний підозрюваному для перегляду таких матеріалів складає 1146 робочих днів (при перегляді 6 годин на день) і 35 робочих днів для дослідження речових доказів (12 500 купюр). Більше того, не виконується прохання захисту щодо забезпечення підозрюваному ознайомлюватися у приміщенні СІЗО, оскільки конвоювання ОСОБА_4 до приміщення НАБУ для ознайомлення спричиняє йому багато фізичних зусиль та моральних страждань. До цього часу, електронні матеріали не скопійовані та не надані на носії інформації, що унеможливлює самостійне ознайомлення представниками захисту. У разі застосування цілодобового домашнього арешту можливості для ознайомлення підозрюваним з усім обсягом матеріалів досудового розслідування;

-порушуються права підозрюваного на безпечні умови утримання, що викликане постійними ракетними обстрілами та відсутністю забезпечення безпеки з боку працівників СІЗО щодо перебування у сховищі.

-факт не сплати застави протягом тривалого часу свідчить про неможливість внесення підозрюваним у визначеній сумі та її непомірність. Адвокат наголосив на тому, що грошові активи його родини арештовані, що унеможливлює внести кошти у сумі 20 000 000 грн.

2.Позиції учасників у судовому засіданні

Захисник ОСОБА_6 просив задовольнити подане ним клопотання, додатково повідомив обставини перебування підозрюваного під вартою, неможливості внесення застави та неможливості організації зручного та ефективного захисту.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого колеги, наголосивши на частоті ракетних обстрілів та небезпеці перебування у СІЗО, а також незадовільному стані здоров`я ОСОБА_4 .

Підозрюваний ОСОБА_4 також підтвердив доводи своїх захисників та наголосив, що він максимально ефективно та свідомо використовує час задля ознайомлення із матеріалами досудового розслідування. Однак, об`єми таких матеріалів є великі, що потребує тривалого часу для їх вивчення, що може здійснюватися ним вдома, у разі застосування домашнього арешту. Вважає, що відсутні будь-які ризики, заявлені стороною обвинувачення. Повідомив, що соціальні зв`язки на території України має міцні, оскільки дружина та донька проживають в Україні, однак не в орендованій квартирі. Вказав, що дійсно триває процес розлучення із дружиною, однак він пов`язаний виключно із репутаційними втратами та незручностями дружини та членів її родини провадити господарську діяльність та

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення вказаного клопотання, зазначаючи, що стороною захисту не спростовано жодним чином щодо актуальності ризиків. При цьому, зазначення адвокатами про сплив часу досудового розслідування неодноразово враховувалися судами при продовженні строку тримання під вартою та перегляду такого рішення апеляційним судом. Небезпечні умови тримання, що викликані ракетними обстрілами в місті Києві теж не можна вважати достатньою підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки досі триває воєнний стан, а військові спроможності України покращуються. Також прокурор наголосив на тому, що кількість захисників підозрюваного є значною, що свідчить про певний розподіл обов`язків і в частині ознайомлення із матеріалами. Наведені захисником розрахунки щодо тривалості часу, який потрібний для ознайомлення, мали бути предметом дослідження при розгляді клопотання про встановлення строку на ознайомлення. Прокурор наголосив, що розірвання шлюбу між підозрюваним та його дружиною, має фіктивний характер і може бути направлений на уникнення та виведення з-під можливої конфіскації.

3.Оцінка та мотиви слідчого судді

З поданого клопотання встановлено, у провадженні детективів НАБУ перебуває кримінальне провадження за № 0000202 від 01.05.2023, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

До підозрюваного застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого неодноразово продовжувався, зокрема востаннє ухвалою слідчого судді від 05.12.2023 (справа №991/10584/23, провадження 1-кс/991/10764/23), якою також зменшено розмір альтернативного запобіжного заходу - застави та визначено у розмірі 27 000 000 грн. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 21.12.2023 зазначену ухвалу частково скасовано, а саме у частині розміру альтернативного запобіжного заходу застави і зменшено до 20 000 000 грн.

Таким чином, на день розгляду вказаного клопотання до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з альтернативною заставою у сумі 20 000 000 грн.

При вирішенні питання про наявність підстав для зміни запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із таких міркувань.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 201 КПК захисник підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу. Згідно із ч. 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При цьому, кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, а ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Тому, при розгляді питання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має виходити з того, чи доводить особа, яка подала відповідне клопотання, наявність обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про наявність обґрунтованої підозри або свідчать про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

Проаналізувавши вказане клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін щодо наявності таких обставин, слідчий суддя приходить висновку про те, що стороною захисту не наведено таких обставин, які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

У першу чергу слідчий суддя відзначає, що сторона захисту заявляє про такі підстави для зміни запобіжного заходу: 1) сплив тривалого часу перебування підозрюваного під вартою та зменшення/зникнення ризиків; 2) неможливість реалізації права на захист у частині ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, оскільки перебування під вартою значно гальмує процес ознайомлення із цифровими доказами, а строки на таке ознайомлення обмежені стороні захисту; 3) небезпечні умови перебування під вартою, у зв`язку із частими ракетними обстрілами.

Так, з аналізу вказаних підстав, слідчий суддя відмічає, що вони жодним чином не свідчать про зміну обставин підозри, зокрема її спростування.

Водночас, сторона захисту вказує на сплив часу плином часу зменшується актуальність ризиків або ж вони зникають загалом, а тому такі обставини мають бути підставою для зміни запобіжного заходу. Слідчий суддя погоджується з позицією, що перебіг часу може змінювати актуальність раніше заявлених ризиків, що неодноразово підкреслювалося практикою ЄСПЛ.

Однак, слідчий суддя відзначає, що стороною захисту не аргументовано жодним чином щодо взаємозв`язку вказаної обставини із конкретними ризиками, які були визнані доведеними під час розгляду про продовження запобіжного заходу. Більше того, слідчий суддя відзначає, що зазначений критерій (сплив часу) неодноразово враховувався слідчими суддями та суддями апеляційного суду при продовженні строку тримання під вартою, а розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, неодноразово зменшувався. Частина із заявлених ризиків протягом досудового розслідування визнавалися такими, що втратили свою актуальність або ж значно зменшилися, але частина з них продовжує існувати. У зв`язку з цим, слідчий суддя критично ставиться до позиції адвоката, що така обставина є новою або не була відома суду.

Іншою підставою для зміни запобіжного заходу сторона захисту зазначає незручності (практична неможливість) ознайомитися підозрюваному з усім обсягом матеріалів досудового розслідування, значний перелік яких складає аудіо-відеозаписи НСРД/ОРД та обшуків. Слідчий суддя погоджується, що зазначений адвокатом обсяг таких матеріалів дійсно є великим, однак відзначає, що питання необхідного часу на ознайомлення стороною захисту вирішувалося у межах іншого клопотання, за результатами розгляду якого слідчий суддя обмежив строк ознайомлення до 01 березня 2024 року. При цьому, означений термін жодним чином не обмежує сторону захисту в продовженні ознайомлення уже під час судового розгляду. Труднощі та незручності ознайомлення підозрюваного з цифровими доказами можуть бути усунуті зусиллями сторін, зокрема зміною порядку ознайомлення (здійснення ознайомлення за участю захисників), про що було заявлено стороною захисту та має бути враховано стороною обвинувачення (прокурором).

При цьому, слідчий суддя зауважує позицію ЄСПЛ, відповідно до якої можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення - для цілей підготовки свого захисту - з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі (ухвала у справі "C.G.P. проти Нідерландів" (C.G.P. v. the Netherlands), N 29835/96, від 15 січня 1997 року, рішення у справі "Фуше проти Франції" (Foucher v. France) від 18 березня 1997 року, Reports 1997-II, пп. 26-38). Питання адекватності часу та можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи.

З боку сторони обвинувачення створюються умови на ознайомлення, так підозрюваному ОСОБА_4 забезпечуються умови на ознайомлення (регулярно здійснюють перевезення до приміщення НАБУ, дають достатньо тривалий час для ознайомлення), його захисникам також сприяють в ознайомленні (погоджено скопіювання на власний технічний пристрій усіх цифрових доказів).

Крім того, слідчий суддя відмічає, що сучасна вітчизняна пенітенціарна система передбачає поліпшені умови для перебування під вартою, що визначено Порядком облаштування камер з поліпшеними умовами тримання та надання особам, взятим під варту, у слідчих ізоляторах Державної кримінально-виконавчої служби України платних послуг із забезпечення поліпшених умов тримання. Відповідно до положень такого Порядку ув`язнені можуть скористатись платною послугою з користування комп`ютерним робочим місцем або планшетним комп`ютером без можливості апаратної підтримки будь-яких видів SIM-карт з програмним блокуванням камер, що перебувають на балансі СІЗО, з доступом до Інтернету.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявлений довід є нерелевантним у контексті розгляду питання про зміну запобіжного заходу, при чому з боку сторони обвинувачення вживаються усі необхідні заходи для забезпечення реалізації права на захист у найбільш сприятливій формі. Незручності, викликані застосованим запобіжним заходом, можуть бути усунені, і не можуть бути єдиною підставою для зміни такого запобіжного заходу, особливо за наявності актуальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Щодо тверджень адвоката про небезпечні умови тримання під вартою, то слідчий суддя відзначає, що ракетні обстріли міста Києва створюють небезпеку та загрозу життю і здоров`ю усім мешканцям України. При цьому, статтею 5 ЗУ «Про попереднє ув`язнення» передбачено, що забезпечення порядку тримання під вартою осіб у місцях попереднього ув`язнення покладається на адміністрацію місць попереднього ув`язнення, яка діє відповідно до цього Закону та інших актів законодавства. У тому числі до повноважень та обов`язків адміністрації таких місць належить організація безпечних умов, у разі наявності надзвичайних умов. Більше того, вказаний довід виглядає суперечливим у контексті прохання сторони захисту змінити на домашній арешт, що також обмежуватиме пересування підозрюваного.

Також повідомлені стороною захисту відомості про розлучення підозрюваного із дружиною, що за твердженнями останнього викликане особистими незручностями життя дружини через наявне кримінальне провадження, сприймається критично у контексті заявлених підозрюваним міцних соціальних зв`язків, а також беручи до уваги позицію підозрюваного щодо фактично штучного характеру такої зміни цивільного (сімейного) стану.

Інші доводи щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваного, непомірності застави, що демонструється її невнесенням протягом 8-місячного періоду, слідчим суддею відхиляються. Такі твердження неодноразово враховувалися при змінах запобіжного заходу, а також не підтверджені жодним чином. Слідчий суддя враховує, що протягом тримання під вартою підозрюваному перераховується суддівська винагорода, тобто він не позбавлений доходів, а розмір застави визначений, виходячи із його майнового стану, який описувався та оцінювався під час кожного перегляду запобіжного заходу.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку, що наведені стороною захисту доводи не є новими та не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки у більшій мірі зводяться до опису незручностей, з якими стикається підозрюваний під час тримання під вартою.

Керуючись ст. 176-178, 181-183, 201, 290, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу, застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_4 у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000202 від 01.05.2023, - залишити без задоволення.

2.Копію ухвали негайно вручити прокурору, підозрюваному та його захисникам.

3.Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1