Справа № 645/7227/23
Провадження № 1-кс/645/1483/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного- адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню № 0001788 від 18 грудня2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючий, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , без реєстрації, раніше судимого: 26.04.2007 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 3 ст. 117, ч. 2 ст. 118, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 185, ст. 69, ч. 4 ст. 187, ст. 69 КК України до позбавлення волі строком на 6 років, додаткові заходи: конфіскація майна, звільнений 17.04.2008 у зв`язку із відбуттям строку покарання; 28.02.2013 року Дергачівським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185, ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, звільнений 24.05.2014 року у зв`язку із відбуттям строку покарання; 11.09.2018 року Комінтернівським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ст. 70 КК України до позбавлення волі строком 4 роки 6 місяців, 29.01.2020 року Харківським апеляційним судом вирок Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11.09.2018 року залишений без змін; звільнений 10.10.2019 року у зв`язку із відбуттям строку покарання; 18.12.2020 року Фрунзенським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі на 2 роки, звільнений 16.12.2022 у зв`язку із відбуттям покарання; 30.11.2023 року Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова направлено до суду обвинувального акту за ч. 4 ст. 185 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Немишлянської оружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_7 , звернулась до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальні правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001788 від 18 грудня2023 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 17.12.2023 року по 18.12.2023 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, у період дії воєнного стану на території України, ОСОБА_5 , зайшов до під`їзду №4 будинку №47 по вулиці Танкопія в м. Харкові, де побачив на першому цокольному поверху під`їзду, велосипед ТМ «Pegasus», синього кольору, модель B JF 1062 000 100, застебнутий на ланцюжок, належний потерпілому ОСОБА_8 . Після чого, ОСОБА_5 маючі на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, користуючись відсутністю спостереження за ними сторонніх осіб, пошкодив ланцюжок та таємно викрав вищевказаний велосипед ТМ «Pegasus», синього кольору, модель B JF 1062 000 100, що належить потерпілому ОСОБА_8 , спричинивши, зі слів потерпілого, матеріальну шкоду на суму 5000,00 грн. Надалі із викраденим велосипедом ТМ «Pegasus», синього кольору, модель B JF 1062 000 100, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 5000,00 грн. Орім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 17.12.2023 року по 18.12.2023 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, у період дії воєнного стану на території України, ОСОБА_5 , зайшов до під`їзду №4 будинку АДРЕСА_2 , де побачив на першому цокольному поверху під`їзду, під сходами, велосипед чорного кольору ТМ «EGOIST DYNAMIC DRIVE», належний потерпілому ОСОБА_9 . Після чого ОСОБА_5 маючі на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, користуючись відсутністю спостереження за ними сторонніх осіб, таємно викрав вищевказаний велосипед чорного кольору ТМ «EGOIST DYNAMIC DRIVE», що належить потерпілому ОСОБА_9 , спричинивши, зі слів потерпілого, матеріальну шкоду на суму 2000,00 грн. Надалі із викраденим велосипедом чорного кольору ТМ «EGOIST DYNAMIC DRIVE», ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на суму 2000,00 грн. У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вина якого підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показаннями потерпілого ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_9 , показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які підтвердили обставини скоєння кримінального правопорушення; протоколами проведення впізнання особи за фотознімками зі свідками. Також, у діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень (злочинів), відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 4 ст.185 КК України. Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за яким законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років. ОСОБА_5 зареєстрованим в м. Харкові та Харківській області не значиться, постійного місця мешкання в м. Харкові немає, періодично мешкає у своєї матері за адресою: АДРЕСА_1 . Тому, підстави застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 обґрунтовуються настанням ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, з урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_5 має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив суд застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним зазначити наступне.

Стаття 29 Конституції України гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід, обґрунтованість якого протягом сімдесяти двох годин має бути перевірена судом. Затримана особа негайно звільняється, якщо протягом сімдесяти двох годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою.

Із вказаними положеннями Основного Закону України кореспондується стаття 12 КПК, відповідно до якої під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК, віднесені також запобіжні заходи. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами, а тому числі, є тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина 4 цієї ж статті визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Стаття 184 КПК визначає вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів. Крім цього стаття 192 КПК встановлює, що у разі подання клопотання про застосування запобіжного заходу після затримання особи без ухвали про дозвіл на затримання, до такого клопотання має бути доданий протокол затримання підозрюваного.

Згідно з положеннями статті 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Клопотання, подане слідчим, за погодженням з прокурором про застосування запобіжного заходу, відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 та 192 КПК України.

Клопотання містить усі необхідні відомості, що визначені ч. 1 ст. 184 КПК. Виконано вимоги ч. 2 ст. 184 КПК, а саме копію клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надано підозрюваному та його захиснику за три години до початку його розгляду 20.12.2023 року.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК).

Слідчим суддею встановлено, що СВ відділу поліції №2 Харківського РУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні № 0001788 від 18 грудня2023 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.185 КК України.

18.12.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.12.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказані злочини, відповідно до положень ст. 12 КК України, є тяжкими.

Підозра, пред`явлена ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень ґрунтується на наступних матеріалах кримінального провадження: протоколі огляду місця події від 18.12.2023 року за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України від 18.12.2023 року, показаннях потерпілого ОСОБА_8 , потерпілого ОСОБА_9 , показаннях свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколах огляду предметів від 18.12.2023 року та 19.12.2023 року; протоколах пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 19.12.2023 року; протоколі допиту підозрюваного від 19.12.2023 року.

Суд зазначає, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилався прокурор, при розгляді клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Розглядаючи питання про застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту, слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний не одружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працює, характеризується негативно, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, тому слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії судового розгляду неможливе.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді також не надано.

Оцінюючи наведені обставини, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведені.

Стосовно ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створить загрозу суспільству.

Так слідчий суддя приходить до висновку, що ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведений, в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 має можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки усвідомлює реальну можливість отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, так як санкція ч.4 ст. 186 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Крім того останній не одружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, офіційно не працює.

Стосовно ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків/потерпілих, у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий суддя вбачає ймовірність можливості підозрюваного незаконно впливати на учасників кримінального провадження, зокрема, оскільки підозрюваному під час досудового розслідування в рамках чинного законодавства надано копії відповідних процесуальних документів, в яких містяться дані свідків, тому імовірна можливість, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що підозрюваний зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження.

Також слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений п. 5 ч.1 ст.177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, є реальним зважаючи на те, що матеріали клопотання містять відомості про наявність декількох кримінальних проваджень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_13 на розгляді суду. Раніше ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення корисливих злочинів.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Окрім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою ст. 183 КПК України.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України суд з урахуванням викладених обставин кримінальних правопорушень, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень.

Згідно з ст. 205 КПК України, ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 194, 196, 206, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів - до 15 лютого 2024 року (включно).

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, які необхідно внести на р/р № код отримувача (код за , банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0006674), до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи та роз`яснити, якщо підозрюваний, обвинувачений, не виконає покладені на нього обов`язки застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Зобов`язати слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 повідомити членів сім`ї підозрюваного про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1