Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/276/24
номер провадження 1-кс/695/102/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000090 від 20.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000090 від 20.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000090 від 20.01.2024 за ч. 4 ст. 190 КК України, під час розслідування якого встановлено, що до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що вона відкрила благодійний збір для купівлі авто на потреби ЗСУ, а саме на банку відкриту в AT "Універсал банк".

19.01.2024 потерпілій написала невідома особа в соціальній мережі "телеграм" з ніби - то верифікованого акаунту та повідомила, що банківський рахунок потерпілої заблоковано, так як, вона не надала жодних підтверджуючих документів про благодійний збір та для розблокувавши необхідно підтвердити вхід до особистого кабінету, перейшовши за посиланням, яке надійшло на електронну пошту потерпілої. Потерпіла перейшла за посиланням та підтвердила вхід до особистого кабінету онлайн банкінгу, в результаті чого невідома особа закрила банку в AT "Універсал банк" та перевела грошові кошти в розмірі 68 960 грн. двома трансакціями на банківську картку № НОМЕР_1 .

22.01.2024 допитано ОСОБА_4 , яка пояснила, що її чоловік ОСОБА_5 проходить службу в лавах ЗСУ та попрохав її організувати благодійний збір грошових коштів для придбання транспортного засобу для виконання службових обов`язків. Потерпіла відкрила накопичувальну «банку» в мобільному додатку «monobank» та виклала оголошення про збір грошових коштів в соціальній мережі «фейсбук». 19.01.2024р. на мобільний телефон потерпілої надійшло повідомлення від невідомої особи, яка підписана як «monobank» та ніби-то верифікований, у якому було вказано, що вказана невідома особа є працівником «АТ «Універсал банк», відділ фінансового моніторингу на ім`я « ОСОБА_6 » та повідомила потерпілу, що по її накопичувальній банці встановлені обмеження в зв`язку з великою кількістю надходжень на банку та потерпілій необхідно підтвердити ціль благодійного збору та надати докази. Також, невідома особа, написала потерпілій, що їй необхідно прийняти виклик, який надійде. Через деякий час потерпілій в соціальній мережі «телеграм» зателефонувала невідома особа, яка назвалася ім`ям « ОСОБА_6 » та пояснила потерпілій, що з метою уникнення шахрайських дій, а саме «фейкових» благодійних зборів, їй необхідно надати підтвердження того, що вона збирає грошові кошти на автомобіль для ЗСУ та потрібно було назвати декілька імен, які надсилали потерпілій грошові кошти, також невідома особа запитала в потерпілої контрольне питання, а саме пін-код для входу до мобільного додатку «monobank» назвавши серію та номер паспорту потерпілої, що змусило останню повірити невідомій особі. Також невідома особа повідомила потерпілу, що їй необхідно натиснути на підтвердження, яке надійшло електронним листом від АТ «Універсал банк», що остання і зробила. Дії невідомої особи ОСОБА_4 здалися дивними, а тому вона, паралельно спілкуючись із невідомою особою, за допомогою іншого мобільного телефону написала в службу підтримки АТ «Універсал банк», яка відразу повідомила її, що по банківському рахунку вони ніяких дій не вчиняють та після цього, служба підтримки повідомила, що вони блокують картки потерпілої для захисту від несанкціонованих переказів. Після блокування банківських карток телефонний дзвінок із невідомою особою перервався. Потерпіла перейшла за посиланням на відео-дзвінок та співробітниця АТ «Універсал банк» повідомила, що з її накопичувальної банки знято всі грошові кошти двома трансакціями та переведено на «білу» картку. В подальшому, шахраями, грошові кошти в розмірі 50 000 грн. були переведені на її валютну картку та в подальшому переведені на банківську картку № НОМЕР_1 , також грошові кошти з «білої» картки потерпілої в розмірі 20 000 грн. переведені також на банківську картку № НОМЕР_1 . Потерпіла зрозуміла, що невідома особа на ім`я « ОСОБА_6 » насправді виявився шахраєм та відразу після цього, вона відкрила сайт кіберполіції та написала звернення, де повідомила про дану подію.

Органами досудового розслідування встановлено, що грошові кошти потерплої, було перераховано на грошовий рахунок № НОМЕР_1 , емітентом якого є АТ «Ощад банк», а тому, з метою належного збереження речових доказів, недопущення їх приховування, пошкодження, зникнення, знищення наявна необхідність накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на вказаному картковому рахунку.

Прокурор у судовому засіданні на задоволенні клопотання наполягав з підстав, які вказані у клопотанні.

У порядку ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, клопотання було розглянуто за відсутності власника та користувача вищевказаного карткового розрахунку, причетність якого до вищевказаного кримінального правопорушення перевіряється органом досудового розслідування.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого, або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому порядку. Арешт майна може також передбачати заборону для особи на майно якої накладено арешт, іншої особи у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України - арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що слідчим відділом Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000090 від 20.01.2024 за ч. 4 ст. 190 КК України.

Потерпіла вказала, що з її валютної картки грошові кошти були переведені на банківську картку № НОМЕР_1 , після чого службою безпеки банку було заблоковано рахунок потерпілої. Причетність володільця банківської карти до вчинення вищевказаного правопорушення наразі перевіряється органом досудового розслідування.

Враховуючи, що грошові кошти, які містяться на вказаному картковому рахунку є доказами вчинення кримінального правопорушення, враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України та вищевикладені обставини, оскільки вказане майно відповідає критеріям встановленим ст. 98 КПК України слідчий суддя приходить до переконання про необхідність накладення арешту на грошові кошти, які перебувають на вищевказаному картковому рахунку з метою забезпечення збереження доказів у даному кримінальному провадженню.

Зважаючи на викладене клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000090 від 20.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на картковому рахунку № НОМЕР_1 , емітентом якого є АТ «Ощадбанк» (МФО 300465), код за , юридична адреса якого знаходиться по вул. Госпітальна, 12-Г, в м. Київ, 01001.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту проголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1