Справа № 686/450/24
Провадження № 1-кс/686/400/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою, поданою в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначив, що 04.01.2024 звернувся з заявою про вчинене кримінальне правопорушення до начальника Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 в інтересах юридичної особи «Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви» в якій повідомив наступне.

02 та 03 квітня 2023 року на території Хмельницького Свято-Покровського кафедрального собору, що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Володимирська, 113, група осіб вчинила кримінальні правопорушення, передбачені ч.4 ст. 186 та ч. 3 ст. 289 Кримінального кодексу України, що виявилось у наступному.

02 квітня 2023 року, близько 14 год. 00 хв., поряд з входом до території Хмельницького Свято-Покровського кафедрального собору почала збиратись невідома група осіб.

Близько 17 год. 00 хв. до невідомої групи осіб приєднались інші люди, в результаті чого їх загальна кількість склала близько 1000 осіб.

Ряд представників цієї групи вчинили фізичне насильство стосовно прихожан Собору, які у свою чергу також перебували перед входом до його території. Фізичне насильство відбулось у формі штовхання прихожан Собору, внаслідок чого як прихожани, так і вся невідома група осіб опинились на території Собору.

Люди, які опинились на території Собору (окрім прихожан Собору), почали вигукувати гасла: "Геть московського попа! Ганьба!"

Прихожани Собору таку ініціативу не підтримували та намагались уникати будь-яких силових методів проти тих осіб, які увірвались на територію Собору.

Далі, певна ініціативна група з осіб, які увірвались до території Собору, почали проводити так звані збори. Під час цих зборів розпочалось формування списків членів так званої релігійної громади та формування так званої комісії з проведення ревізії майна, що перебуває як в Соборі, так і в інших приміщеннях, що знаходяться на території Собору.

І приміщення Собору, й інші приміщення (адміністративне приміщення та житловий будинок) - це власність релігійної організації "Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви" (РО "УХЄУПЦ").

З метою недопущення фізичного насильства щодо представників УПЦ їх вивели за межі території Собору.

Водночас представників Української Православної Церкви нападники змусили віддати ключі від Собору та від інших приміщень, які є у власності РО "УХЄУПЦ".

Таким чином група осіб, на чолі з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 незаконно відкрито заволоділи майном юридичної особи, чим фактично вчинили злочин, передбачений ч.4 ст.186 КК України.

Керівнику РО "УХЄ УПЦ" - ОСОБА_8 (владиці ОСОБА_9 ) ініціативна група осіб, з тих, які увірвались до території Собору, дозволила залишитись у житловому будинку.

Діями вищезазначених осіб керували: депутат Хмельницької обласної ради, ОСОБА_5 та депутати Хмельницької міської ради ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

03 квітня 2023 року група осіб на чолі з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 близько 10 год. 00 хв. прийшли до ОСОБА_8 (владики ОСОБА_9 ) та в наполегливій формі зажадали від нього перейти під управління ПЦУ.

Після відмови ОСОБА_8 вчинити такі дії ця група осіб поставила йому вимогу йому протягом декількох годин виселитись з житлового будинку, який є власністю РО "УХЄ УПЦ".

ОСОБА_8 , будучи особою похилого віку, вимушений був поза власною волею, під тиском осіб, які самовільно проникли в приміщення, де він проживає, залишити житлове приміщення, в якому він проживав. При цьому нападники заборонили йому навіть забрати з будинку свої особисті речі.

В результаті подій, що відбулись 02-03 квітня 2023 року на території Собору, представники Української Православної Церкви поза своєю волею були піддані вигнанню з території Собору, забороні їм у відповідності до власного віросповідання відправляти богослужіння в приміщенні Собору.

Окрім того, ОСОБА_8 був незаконно виселений з займаного ним житлового приміщення, що є власністю Релігійної організації "Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви", нападники незаконно заволоділи його особистим майном та належними йому на праві власності двома автомобілями.

Окрім особистих автомобілів владики Антонія, депутат Хмельницької обласної ради ОСОБА_5 та депутати Хмельницької міської ради ОСОБА_6 та ОСОБА_7 незаконно заволоділи легковим автомобілем Шкода Октавія, д.р.н. НОМЕР_1 , документами та ключами до нього, хоча вказаний автомобіль є власністю юридичної особи Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви" і вказана юридична особи ніколи не передавала цей автомобіль добровільно згаданим депутатам.

Таким чином, зазначені вище обставини вказують про наявність ознак вчинення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також іншими невстановленими особами кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України та ч.3 ст.289 КК України.

Однак, відомості за заявою про злочин внесені не були, з чим представник скаржника не погоджується.

Просить зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України.

Представник скаржника у судовому засіданні підтримав вимоги скарги, просив її задовольнити.

Слідчий, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку представника скаржника, приходжу до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

П. 2 ч. 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із матеріалів скарги слідує, що 04.01.2024 адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви, звернувся до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч.4 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України.

Ч. 3 ст. 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» 22 грудня 2005 року передбачено, що суд при здійсненні судочинства може використовувати текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Слідчою суддею встановлено, що слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду у ході розгляду справи № 686/13304/23 за скаргою Управління Хмельницької єпархії Української православної церкви, поданою адвокатом ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, уже надавалася оцінка відомостям, які хоча і викладені у іншій заяві про вчинення кримінального правопорушення (від 24.05.2023), однак стосуються тих самих подій, які мали місце 02 та 03 квітня 2023 року на території Хмельницького Свято-Покровського кафедрального собору, що знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Володимирська, 113, зокрема вчинення, за версією скаржника, групою осіб на чолі із депутатами Хмельницької обласної ради ОСОБА_5 та депутатом Хмельницької міської ради ОСОБА_6 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України (грабіж, вчинений в умовах воєнного стану).

Зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.05.2023 наведений у зазначеній ухвалі суду, де указано, що згідно із заявою «близько 14 год. поряд із входом до собору почала збиратися група осіб, до яких у подальшому приєднались інші люди, в результаті чого їх загальна кількість склала близько 1000 осіб. Ряд представників цієї групи формі штовхання прихожан собору на переконання заявника вчиняли фізичне насильство, внаслідок чого як прихожани, так і вся невідома група осіб опинились на території Собору. У подальшому були проведені збори, на які керівник РО УХЄ УПЦ ОСОБА_8 (владика ОСОБА_9 ) не давав жодних розпоряджень. З метою недопущення фізичного насильства щодо представників УПЦ їх вивели за межі території Собору. Водночас представників Української Православної Церкви нападники змусили віддати ключі від ОСОБА_10 та від інших приміщень, які є у власності РО УХЄ УПЦ. Таким чином група осіб, на чолі з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , незаконно відкрито заволоділи майном юридичної особи, чим фактично вчинили злочин, передбачений ч.4 ст.186 КК України. В результаті подій, що відбулись 02-03 квітня 2023 року на території Собору, представники Української Православної Церкви поза своєю волею були піддані вигнанню з території Собору, забороні їм у відповідності до власного віросповідання відправляти богослужіння в приміщенні Собору. Окрім того, ОСОБА_8 (владика ОСОБА_9 ) був незаконно виселений з займаного ним житлового приміщення, що є власністю Релігійної організації Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви.».

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 19.06.2023, яка залишена без змін ухвалою Хмельницького апеляційного суду 28 червня 2023 року (провадження № 11-сс/4820/259/23) було відмовлено у задоволенні скарги Управління Хмельницької єпархії Української православної церкви на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , представника Управління Хмельницької єпархії Української православної церкви та представник архієпископа Віктора Коцаби від 24.05.2023.

У межах розгляду скарги слідчим суддею надавалася оцінка аргументам скаржника, викладеним у його заяві про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 161 КК України, ч. 2 ст.162 КК України, ч.4 ст.186 КК України депутатом Хмельницької обласної ради ОСОБА_5 , депутатом Хмельницької міської ради ОСОБА_6 , а також іншими невстановленими особами та зроблено висновок, що зазначена заява за своєю суттю та змістом не є заявою про вчинення кримінальних правопорушень.

Отже, зазначена у заяві ОСОБА_3 інформація про факт можливого незаконного відкритого заволодіння майном юридичної особи групою осіб на чолі з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , уже була предметом дослідження слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

Окрім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що заява ОСОБА_3 , подана в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви, не містить викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Зокрема, у ній відсутні відомості про виконання об`єктивної сторони кримінального правопорушення, у тому числі щодо розпорядження майном юридичної особи.

Грабіж це відкрите викрадення чужого майна в присутності потерпілого або інших осіб, які усвідомлюють протиправний характер дій винної особи, яка у свою чергу усвідомлює, що її дії помічені й оцінюються як викрадення. Грабіж, як і крадіжка, вважається закінченим злочином з моменту заволодіння майном і таким моментом визнається поява в злочинця реальної початкової можливості розпоряджатися вилученим майном. Якщо особа, яка протиправно заволоділа майном, такої реальної можливості не мала, її дії слід розглядати залежно від обставин справи як закінчений чи незакінчений замах на скоєння відповідного злочину. Грабіж потрібно вважати закінченими з моменту, коли винна особа вилучила майно й мала реальну можливість розпоряджатися ним.

Заява про вчинення злочинів не містить доводів про розпорядження або отримання особами, на яких указує заявник, можливості розпоряджатися вилученим майном, а аргументи ОСОБА_3 щодо відсутності доступу до приміщень, у осіб, яких він вважає правомочними щодо користування ним як майном юридичної особи, є викладом спору щодо цього, який має вирішувати за правилами адміністративного чи господарського судочинства.

Разом з тим, заява ОСОБА_3 , подана в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви у тій частині, що стосується викладу відомостей щодо незаконного заволодіння автомобілем Skoda Octavia, д.н. НОМЕР_1 є заявою про вчинене кримінальне правопорушення, оскільки містить виклад обставини, що можуть свідчить про вчинення кримінального правопорушення, а тому слідчий зобов`язаний був відповідно до частини 1 статті 214 КПК України невідкладно, але не пізніше 24 години після подання, внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про те, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Слід зобов`язати уповноважених службових осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області відповідно до ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення згідно заяви ОСОБА_3 , поданої в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви, яка була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 04.01.2024 у частині відомостей про незаконне заволодіння автомобілем Skoda Octavia, д.н. НОМЕР_1 .

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , поданою в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених службових осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області відповідно до ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення згідно заяви ОСОБА_3 , поданої в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви, яка була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 04.01.2024 у частині відомостей про незаконне заволодіння автомобілем Skoda Octavia, д.н. НОМЕР_1 .

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , поданої в інтересах Управління Хмельницької єпархії Української Православної Церкви, в частині зобов`язання уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя