У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001976 від 23.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001976 від 23.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке вилучено у ході проведення обшуку ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001976 від 23.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.09.2023 приблизно о 22 год. 00. хв., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебували за адресою: АДРЕСА_1 , де в цей час за вищевказаною адресою перебував ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В цей час у ОСОБА_6 та ОСОБА_5 виникла словесна сварка на ґрунті ревнощів, в ході якого останні почали висловлюватися на адресу ОСОБА_7 , грубою нецензурною лайкою, яка в подальшому поступово переросла в штовханину та бійку.

Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_6 та ОСОБА_5 виник злочинний умисел на спричинення ОСОБА_7 тілесних ушкоджень.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 наблизились до ОСОБА_7 , та, діючи групою осіб, почали наносити множинні удари руками та ногами в область голови, тулуба і грудної клітини. Після того, як потерпілий ОСОБА_7 впав на землю та втратив будь-яку можливість захищати себе, останні продовжили свій злочинний умисел спрямований на нанесення тілесних ушкоджень потерпілому.

В результаті умисних злочинних дій ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , потерпілому ОСОБА_7 , були спричинені наступні тілесні ушкодження, у вигляді: закритої травми грудної клітини, перелому четвертого ребра зліва, розриву лівої легені, лівобічного травматичного пневмотораксу, малого гемоторакс.

Так, 23.09.2023 у ході проведення особистого обшуку, що проводився за адресою: АДРЕСА_2 , під час затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, було виявлено та вилучено наступні речі, а саме:

футболку синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737508;

кросівки « Колумбія» чорного кольору до спеціального пакунку WAR 1737507;

штани синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737506.

Так, 23.09.2023, у відповідності до вимог ст. 98 КПК України, слідчим у провадженні винесено постанови про визнання вказаного вилучено майна речовими доказами у кримінальному провадженні.

На думку органу досудового розслідування, вищезазначені речі самостійно та в сукупності з іншими фактичними даними мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні і можуть бути використані як докази під час судового розгляду, крім того, можуть бути предметами кримінального правопорушення та одержаними внаслідок його вчинення.

Враховуючи те, що вказане вище вилучене майно може бути засобами вчинення кримінального правопорушення, на думку слідчого, вказані вилучені предмети мають ознаки речових доказів, тому необхідно на вказане майно накласти арешт, оскільки незастосування заборони на використання та розпоряджання цим майном може призвести до перепродажі майна, його пошкодження, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, у зв`язку із чим клопотання просить задовольнити.

В судове засідання слідча не з`явилась, надіслала на адресу суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, та просила клопотання задовольнити у повному обсязі.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав за можливе розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001976 від 23.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Так, 23.09.2023 у ході проведення особистого обшуку, що проводився за адресою: АДРЕСА_2 , під час затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, було виявлено та вилучено наступні речі, а саме:

футболку синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737508;

кросівки « Колумбія» чорного кольору до спеціального пакунку WAR 1737507;

штани синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737506.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, та яке вилучене у підозрюваного ОСОБА_5 , 23.09.2023 в ході особистого обшуку під час затримання в порядку ст. 208 КПК України, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001976 від 23.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0001976 від 23.09.2023, а саме: футболку синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737508, кросівки « Колумбія» чорного кольору спеціального пакунку WAR 1737507, штани синього кольору до спеціального пакунку WAR 1737506., у ході проведення затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України та особистого обшуку, що проводився за адресою: АДРЕСА_2 , під час затримання ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН