У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши скаргу представника автогаражного кооперативу «Чайка» - адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва. надійшла скарга представника автогаражного кооперативу «Чайка» - адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу мотивує тим, що 22.06.2023 голова правління автогаражного кооперативу «Чайка» звернувся до Подільського УП ГУ НП в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 22.06.2022. Однак, відомості до ЄРДР внесено не було. Виходячи з викладеного, просить зобов`язати уповноважених посадових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голова правління автогаражного кооперативу «Чайка» про вчинення кримінального правопорушення, та розпочати досудове розслідування.

Крім цього, адвокат ОСОБА_2 у скарзі зазначає, що лист Подільського УП ГУ НП в м. Києві від 17.10.2023 відносно розгляду заяви, заявник отримав 05.12.2023, а тому, з огляду на викладене, вважає, що строк на оскарження бездіяльності уповноважених посадових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві пропущено з поважних причин, у зв`язку з чим просить його поновити.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Частиною 1 ст. 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із змісту скарги вбачається, що голова правління автогаражного кооперативу «Чайка» звернувся із заявою про вчинення злочину до Подільського УП ГУ НП в м. Києві 22.06.2022. Заяву того ж дня, отримано уповноваженою особою Подільського УП ГУ НП в м. Києві, що підтверджується відміткою, яка міститься на долученій до матеріалів скарги копії заяви.

Таким чином, відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості за заявою від 22.06.2023 про вчинення злочину, яка 22.06.2023 отримана уповноваженою посадовою особою Подільського УП ГУ НП в м. Києві, повинні були внесені до ЄРДР не пізніше 24 годин після подання (отримання) заяви, тобто не пізніше 23.06.2023. Отже, наданий законом строк для оскарження вказаної бездіяльності обчислюється з 23.06.2023 та спливає 03.07.2023.

Однак, із даною скаргою адвокат звернувся до суду 12.12.2023, що підтверджується відміткою вхідної кореспонденції, тобто з пропуском встановленого законом десятиденного строку на оскарження.

Разом з цим, в скарзі вказує, що лист Подільського УП ГУ НП в м. Києві від 17.10.2023 відносно розгляду заяви від 22.06.2023, заявником отримано 05.12.2023.

Однак, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на те, що положення ч. 1 ст. 304 КПК України чітко регламентують, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані протягом десяти днів з моменту вчинення такої бездіяльності, а не з моменту, коли особа дізналася про її вчинення.

Окрім цього, щодо заяви про поновлення пропущеного строку на оскарження, слід зазначити, що слідчий суддя не вбачає поважних обставин пропуску такого строку, що дають підстави для його поновлення, оскільки доводи адвоката у частині пропуску строку на оскарження через те, що відповідь на заяву отримано лише 05.12.2023, не заслуговують на увагу в межах вирішення питання про поновлення пропущеного строку, з огляду на те, що вказані обставини, на думку слідчого судді, не виправдовують звернення із скаргою після спливу майже шести місяців з дня пропуску такого строку.

Так, згідно практики Європейського суду з прав людини щодо вирішення питань, пов`язаних із строком звернення до суду, зокрема рішення від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії», вбачається, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» суд зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Таким чином, з враховуючи вимоги КПК України та практику ЄСПЛ, слідчий суддя дійшов висновку, що строк на оскарження представником автогаражного кооперативу «Чайка» - адвокатом ОСОБА_2 бездіяльності обчислювався з 23.06.2023 та закінчився 03.07.2023, а із скаргою до суду представник звернувся 12.12.2023, тобто із спливом майже шести місяців. Крім цього, обставини, на які посилається останній, як на такі, що перешкодили реалізувати право на оскарження вказаної бездіяльності, не є поважними, обґрунтованими та вагомими.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення пропущеного строку для звернення з вищевказаною скаргою та вважає, що заява про поновлення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України задоволенню не підлягає.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Таким чином, враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга представника автогаражного кооперативу «Чайка» - адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Водночас, вбачається необхідним роз`яснити, що згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу представника автогаражного кооперативу «Чайка» - адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Подільського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути заявнику у зв`язку із поданням її після закінчення строку, передбаченого ст. 304 КПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1