Справа № 638/7679/23
Провадження № 1-кс/638/3228/23
УХВАЛА

Іменем України

05 грудня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року про часткову відмову в задоволенні клопотання від 18 листопада 2023 року, у кримінальному провадженні №0000132 від 23.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст. 382, ч.1 ст.367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла скарга ОСОБА_2 на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року про часткову відмову в задоволенні клопотання від 18 листопада 2023 року, у кримінальному провадженні №0000132 від 23.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст. 382, ч.1 ст.367 КК України.

Зі скарги та долучених до неї доказів вбачається, що ОСОБА_2 20.11.2023 звернувся до Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова з клопотанням в порядку ст.220 КПК України. Постановою Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року було розглянуто клопотання ОСОБА_2 від 20.11.2023, в задоволенні колопотання частково відмовлено.

Відповідно до ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, крім інших, відноситься диспозитивність.

Зміст цієї загальної засади кримінального провадження розкрито у ст.26 КПК України, відповідно до якої сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України передбачено рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на їх оскарження учасників кримінального провадження.

Із змісту вказаної норми вбачається, що предметом оскарження слідчому судді в порядку КПК України можуть бути:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, одним із близьких родичів або членом сім`ї, коло яких визначено цим Кодексом, та/або захисником померлого, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Частинами 2, 3 ст.303 КПК України передбачено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу. Під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Глава 20 «Слідчі (розшукові) дії» КПК України включає в себе такі слідчі (розшукові) дії: допит; допит під час досудового розслідування в судовому засіданні; пред`явлення особи для впізнання; пред`явлення речей для впізнання; пред`явлення трупа для впізнання; протокол пред`явлення для впізнання; проведення допиту, впізнання у режимі відеоконференції під час досудового розслідування; проникнення до житла чи іншого володіння особи; обшук; огляд; огляд трупа; огляд трупа, пов`язаний з ексгумацією; слідчий експеримент; освідування особи; отримання зразків для експертизи; зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису.

Крім того, відповідно ч.1 ст.246 КПК України негласні слідчі (розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Глава 21«Негласні слідчі (розшукові) дії» КПК України включає в себе такі негласні слідчі (розшукові) дії: підстави проведення негласних слідчих (розшукових) дій; фіксація ходу і результатів негласних слідчих (розшукових) дій; повідомлення осіб, щодо яких проводилися негласні слідчі (розшукові) дії; використання результатів негласних слідчих (розшукових) дій у доказуванні; використання результатів негласних слідчих (розшукових) дій в інших цілях або передання інформації; загальні положення про втручання у приватне спілкування; збереження інформації; аудіо-, відеоконтроль особи; накладення арешту на кореспонденцію; огляд і виїмка кореспонденції; зняття інформації з електронних комунікаційних мереж; зняття інформації з електронних інформаційних систем; дослідження інформації, отриманої при застосуванні технічних засобів; обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи; установлення місцезнаходження радіообладнання (радіоелектронного засобу); спостереження за особою, річчю або місцем; моніторинг банківських рахунків; аудіо, відеоконтроль місця; контроль за вчиненням злочину; виконання спеціального завдання з розкриття злочинної діяльності організованої групи чи злочинної організації; негласне отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження; використання конфіденційного співробітництва.

Повідомлення про підозру регламентовано главою 22 КПК України, та не є слідчою (розшуковою) дією або негласної слідчою (розшуковою) дією.

Отже, постанова Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року про часткову відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 20.11.2023, в частині повідомлення про підозру, питання оскарження якої винесено заявником на розгляд слідчого судді, в порядку Глави 26 КПК України оскарженню не підлягає, оскільки даною постановою слідчим не відмовлено ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Також, відмова прокурора у задоволенні вимог з виконання ухвал Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від 12.10.2023 та ОСОБА_5 від 10.11.2023 не може бути оскаржена, оскільки матеріали скарги не містять доказів отримання Шевченківської окружною прокуратурою м. Харкова належним чином завірених копії зазначених ухвал, а таким чином не може бути предметом розгляду слідчим суддею в порядку ст. 303 КПК України.

Предметом розгляду слідчим суддею в порядку ст. 303 КПК України не може бути вимога скаржника щодо рішення прокуроа про об`єднання кримінальних проваджень №0000132 від 23.06.2022, №0000129 від 07.06.2023, оскільки це є право прокурора в розумінні ст. 217 КПК України, та не підпадає під ознаки слідчої дії, негласної слідчої дієї або процесуальної дії, які вони зобов`язані вчинити у визначений КПК України строк.

З цих же підстав не може бути предметом розгляду в порядку ст. 303 КПК України вимога скаржника щодо рішення прокурора про визначення підслідності кримінального провадження.

Також, предметом розгляду слідчим суддею в порядку ст. 303 КПК України не може бути вимога щодо скасування рішення прокурора в частині розгляду питання надання відповіді коли та ким були виконані вказівки прокурора в порядку ст. 36 КПК України, оскільки сам скаржник не позбавлений можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження на підставі ст. 56 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.

За таких обставин відсутні підстави для відкриття слідчим суддею провадження за поданою ОСОБА_2 скаргою на постанову прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року про часткову відмову в задоволенні клопотання від 18 листопада 2023 року, у кримінальному провадженні №0000132 від 23.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст. 382, ч.1 ст.367 КК України.

Керуючись ст.ст.7, 26, 303, 304, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_2 у відкритті провадження за скаргою на прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 від 23 листопада 2023 року про часткову відмову в задоволенні клопотання від 18 листопада 2023 року, у кримінальному провадженні №0000132 від 23.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.2 ст. 382, ч.1 ст.367 КК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1