Справа № 405/7546/23
провадження № 1-кс/405/3449/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2023 м. Кропивницький

cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулася з вказаною вище скаргою до Ленінського районного суду м. Кіровограда, в якій просила зобов`язати відповідальних посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно головного лікаря Кіровоградської обласної психіатричної лікарні ОСОБА_4 , колишнього головного лікаря КОПЛ ОСОБА_5 , лікарів-психіатрів членів судово-психіатричної комісії цієї лікарні та лікарів- психіатрів за рішенням, яких планується визнати її психічно хворою з подальшою метою визнати її недієздатною.

В обґрунтування скарги заявниця вказала, що 12.10.2023 вона звернулася до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою № 29788-23 про вчинення кримінального правопорушення, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення за її заявою до ЄРДР не внесені.

У судове засідання заявниця з`явилася, надала пояснення, згідно з якими скаргу підтримала та просила задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про дату та час розгляду скарги, причини неявки невідомі.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а тому слідчий суддя ухвалив за можливе продовжити розгляд даної скарги.

Заслухавши заявницю, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов думки про відсутність правових підстав для задоволення скарги виходячи з такого.

ОСОБА_3 12.10.2023 звернулася до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою № 29788-23 про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до якої просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно головного лікаря Кіровоградської обласної психіатричної лікарні ОСОБА_4 , колишнього головного лікаря КОПЛ ОСОБА_5 , лікарів-психіатрів членів судово-психіатричної комісії цієї лікарні та лікарів- психіатрів за рішенням, яких планується визнати ОСОБА_3 психічно хворою з подальшою метою визнати ОСОБА_3 недієздатною. Відомості про повідомлене заявницею кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 року № 139, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року, за № 680/28810, до Реєстру вносяться відомості, зокрема про: повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.2 Порядку).

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема щодо бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У судовому засіданні заявниця пояснила, що під час спілкування в Кіровському районному суду м. Кіровограда зі слів слідчого судді вона зрозуміла, що стосовно зазначених вище лікарів - психіатрів наявні підстави вважати, що лікарі відносно неї планують провести психіатричну експертизу, а в подальшому можливо й визнати її недієздатною. Тобто, заявниця однозначно висловила свої припущення щодо вчинення кримінального правопорушення або його готування.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ч.1 ст. 2 КК України).

Згідно з ч. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

Тобто, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Отже, з урахуванням зазначеного вище слідчим суддею зроблено висновок про те, що такі словосполучення, як: «заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення» та «обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» зводяться не до звичайних заяв або повідомлень чи обставин, а виключно до тих, що стосуються кримінальних правопорушень.

Як зазначено вище кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Тобто, кримінальне правопорушення, як соціальне явище, характеризується сукупністю таких обов`язкових ознак: 1) суспільна небезпечність діяння; 2) кримінальна протиправність; 3) караність; 4) винність. При цьому, як вказано в частині 2 ст. 11 КК України не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, слідчим суддею відзначається, що будь- яке діяння вважається кримінальним правопорушенням тільки тоді, коли йому притаманна сукупність всіх чотирьох обов`язкових ознак, відсутність хоча б однієї з них, не відносить діяння до кримінальних правопорушень. При цьому суспільна небезпечність, як обов`язкова ознака кримінального правопорушення, є самостійною та достатньою підставою, яка виступає індикатором початку застосування процесуальної норми, а саме ч. 1 ст. 214 КПК України.

Тобто, заява заявниці, з якою вона звернулася до прокурора повинна була містити у собі хоча б мінімум допустимих ознак, які б вказували на наявність факту кримінального правопорушення, Дана ж заява за своїм змістом таких відомостей не містить, а грунтується на її припущеннях і, як наслідок слідчим суддею зроблено висновок про те, що подана заявницею прокурору заява не є заявою про кримінальне правопорушення, в розумінні ст. 214 КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльністі слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування чітко регламентовані главою 26 КПК України.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу (ч. 1 ст. 307 КПК України).

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути зокрема про відмову у задоволенні скарги. (п.4 ч. 2 ст. 307 КПК України).

Таким чином, слідчий суддя дійшов думки про відсутність підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст.214, 303-307, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_6