Провадження №: 1-кс/755/3991/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі судді ОСОБА_1 одноособово перевіривши виконання вимог ч. 2 ст. 80 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України за заявою прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_2 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_3 у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0003529, за обвинуваченням ОСОБА_4 , установив:

13 грудня 2023 року у провадження цього місцевого суду надійшла дана заява про відвід судді від 12 грудня 2023 року з покликанням на обставини п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК.

Відповідно до ст. 35 КПК, автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст. 75, 76, 81 КПК, було визначено суддю ОСОБА_1 та передано провадження - 14 грудня 2023 року.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 80 КПК за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя […] зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Отже, для вирішення питання, чи є особа повноважною на заявлення відводу судді, слід враховувати її статус у кримінальному провадженні.

З урахуванням того, що, згідно вимог ст. 22, 26 КПК, вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Тобто, обов`язок доведення свого процесуального статусу лежить на особі, що звертається до суду з відповідною скаргою в силу положень ст. 22 КПК України (див. з цього питання позицію КАС викладену в ухвалі від 15.08.2022 у справі № 755/18627/21, де суд апеляційної інстанції вказав, що наявність чи відсутність права подавати скаргу (звернення) є складовою відповідного процесуального статусу відповідного учасника кримінального провадження, у зв`язку з цим, для того щоб встановити чи має особа це право слід встановити процесуальний статус цієї особи на підставі доданих до скарги (звернення) документів).

До цієї заяви не додано жодних матеріалів, а тому не є можливим установити, статус заявника саме, як особи, котра беруть участь у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0003529 за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Відсутність цього факту унеможливлює констатацію набуття автором заяви прав та обов`язків визначених КПК України, зокрема за ч. 2 ст. 80 цього Кодексу.

Як наслідок, у цій справі заявником, в розрізі ст. 80 КПК, не підтверджено свої повноваження та статус у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 , з огляду на що, суддя вважає за необхідне, з урахуванням норм ч. 6 ст. 9 КПК України, яка регламентує, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, беручи до уваги положення ст. 7, ч. 2 ст. 8, ч. 5 і ч. 6 ст. 9 КПК, заяву повернути заявнику.

Позаяк схожим за своєю суттю є положення ч. 2 ст. 304 КПК, адже згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права її подавати, а Велика Палата Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 вказала, що Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права, тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

При цьому, повернення заяви не позбавляє права повторного звернення з цим в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

З цих підстав та керуючись ст. 7, 9, 80, 81, 369-372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

заяву повернути особі, яка її подала.

Повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

С у д д я ОСОБА_1