Справа №705/2621/23
1-кс/705/1397/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року м.Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, подане в межах кримінального провадження № 0000366 від 22.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту на майно, у якому зазначив про те, що в провадженні СД Уманського РУП ГУПН в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № 0000366 від 22.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Слідством встановлено, що 22.05.2023 о 13.01 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 22.05.2023 о 13.01 за адресою: м. Умань, траса Траса, блокпост, було зупинено форд Маверік НОМЕР_1 з при чіпом, номер шасі набитий кустарним шляхом Рубіж 12.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25.05.2023 було накладено арешт на майно, яке, на думку дізнавача, може бути визнано речовим доказом у кримінальному провадженні 0000366 від 22.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України та залишено на зберіганні в Уманському РУП ГУНП в Черкаській області, а саме: причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , з позбавленням власника та уповноважених ним осіб права користування та розпорядження вказаним майном.

При розгляді клопотання, він, як представник власника майна, не був присутній.

Причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 на цей час знаходиться на відкритому майданчику, піддається корозії, досудовим слідством на протязі чотирьох місяців проведені всі необхідні дослідження та експертизи, тому подальше перебування під арештом відпала потреба.

Крім того, порушуються конституційні та цивільні права ОСОБА_3 , передбачені ст. 100 КПК України та ст.ст. 13, 19, 41 Конституції України.

ОСОБА_3 , в порядку ст. 317 ЦК України, має право володіння, користування та розпорядження своїм майном, але незаконне утримання причепу працівниками поліції перешкоджає ОСОБА_3 реалізації такого права, у зв`язку з чим є підстави для звернення до суду з цим клопотанням.

Просить суд скасувати арешт майна, а саме причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , в зв`язку з тим, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Повернути майно, а саме причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 володільцю, тобто ОСОБА_3 на відповідальне зберігання відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України. Він же, в свою чергу, зобов`язується представити даний речовий доказ при необхідності для проведення будь яких слідчих дій.

Власник майна ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшла заява дізнавача ОСОБА_5 , у якій просить проводити розгляд клопотання без її участі та заперечує проти його задоволення.

Слідчий суддя, врахувавши позицію представника Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, вивчивши подане клопотання з доданими до нього документами та дослідивши матеріали кримінального провадження щодо накладення арешту на майно, приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні 0000366 від 22.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

За матеріалами кримінального провадження в результаті проведеного 22.05.2023 року огляду місця події було вилучено причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , вищевказаний транспортний засіб був оглянутий, в подальшому вилучений та поміщений на територію Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 25.05.2023 було задоволено клопотання дізнавача СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в частині накладення арешту на причіп легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 . Підставою для накладення арешту на вищевказане майно визнано необхідність проведення стороною обвинувачення певних слідчих дій, в тому числі проведення судових експертиз та, у зв`язку з цим, забезпечення збереження транспортного засобу в тому стані, в якому вони були на момент виявлення та фіксації кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача сектору дізнання Уманського РУП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000366 від 22.05.2023, призначено судову експертизу комплексного дослідження транспортного засобу причепу легкового-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 .

Станом на момент розгляду клопотання матеріали кримінального провадження не містять відомостей щодо надання в розпорядження експертам для проведення експертизи причепа легковий-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , а також висновків експерта.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст. ст. 9 та 26 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В силу ст. 16 КПК позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведених норм кримінального провадження, їх внутрішній, змістовний зв`язок між собою свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя враховує положення ч. 2 ст. 170 КПК України, якою визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Зокрема, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу (частина 3 статті 170 КПК України).

Так, за приписами статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому, норми ч. 2 ст. 173 КПК України зобов`язують слідчого суддю при вирішенні питання про арешт майна враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що розгляд кримінального провадження № 0000366 від 22.05.2023 року за ознаками ст. 290 КК України триває. Станом на час розгляду вказаного клопотання органом досудового слідства не проведено усі слідчі та інші процесуальні дії щодо дослідження речових доказів, а саме причепу легкового-В сірого кольору, номерний знак НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , не отримано результатів призначеної судової експертизи комплексного дослідження транспортного засобу, та, крім того, представником власника майна та власником майна не надано до суду достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження того, що у застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

Так, з`ясування того, чи змінювався номер кузова причіпу легкового- НОМЕР_4 д.н.з. НОМЕР_2 та, якщо так, то який його первинний зміст, має значення щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому дізнавачем і було призначена відповідна експертиза, яка станом на час розгляду клопотання не проведена.

Оскільки з матеріалів кримінального провадження вбачається, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення є потреба, що виправдовує на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного майна, то за таких обставин скасування арешту може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення накладено необґрунтовано, він є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя також враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, слідчі та інші процесуальні дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі, проводяться в межах строків, визначених КПК України.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що підстави для скасування арешту відсутні, а тому в задоволенні клопотання представника власника майна слід відмовити.

На підставі ст. ст. 26, 64-2, 170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1