печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте слідчий подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій розгляд клопотання просила здійснювати без виклику власника майна, клопотання з викладених у ньому підстав підтримала, просила задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.

Другим відділом (розслідування транснаціональних злочинів) управління міжнародної комунікації Головного слідчого управління Національної поліції України за дорученням Офісу Генерального прокурора здійснюється виконання запиту компетентного органу Австрійської Республіки про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі № 10 ST 170/20 k (далі запит).

Зі змісту запиту та долучених до нього документів встановлено, що у Прокуратурі міста Іннсбрук здійснюється провадження розслідування у кримінальній справі за вищезазначеним номером відносно осіб ОСОБА_4 / ОСОБА_5 /, ОСОБА_6 / ОСОБА_7 / та інших обвинувачених осіб за підозрою у вчиненні злочину легалізація (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом відповідно до пол. ст. § 165 (ч. 1 ч. 2 та ч.4) Кримінального Кодексу Австрії.

Предметом провадження розслідування є численні шахрайства, головним чином через фейкові магазини Fake-Shops, а також шахрайство з замовленнями та фішингуPhishing. Заманені шахрайським шляхом закупівельні кошти або спричинені незаконно отриманими даними перекази з рахунків жертв, які переважно перебували в Австрії, Німеччині та Нідерландах, були переведені на рахунки в австрійських банках. Ці банківські рахунки надавалися так званими фінансовими агентами («грошовими мулами Money Mules»), яких, у свою чергу, навмисно схилили до цього, переважно під виглядом наявності можливостей отримання заробітків чи працевлаштування, включно з укладанням нібито трудових контрактів та які здебільшого були легковірні. Виконуючи вказівки зловмисників через месенджер Telegram, ці фінансові агенти зареєструвалися на крипто-біржах, насамперед «Bitpanda» та «Anycoindirect». Потім вони конвертували грошові суми, передані їм жертвами шахрайства, у крипто-валюти, особливо у біткоїни, і переказували ці крипто-валюти на адреси («адреси отримання»), надані їм зловмисниками.

Для подальшого роз`яснення грошові потоки були проаналізовані та розшифровані за допомогою обширного аналізу транзакцій і дослідження блокчейнBlockchain з використанням програмного забезпечення «Chainalysis», яке спеціалізується на відстежуванні біткоїнів. З одного боку, це дає можливість аналізувати грошові потоки, а з іншого боку, кілька біткоїн-адрес можна об`єднати в кластери на основі поведінки транзакцій та Інтернет-досліджень. Можна припустити, що біткоїн-адресами в кластері керує один власник. Спочатку з`ясували, що крипто-валюти після того як їх фінансові агенти перевели на перші біткоїн-адреси, звідти, іноді, через кілька проміжних станцій пересилали на інші біткоїн-адреси, переважно на крипто-біржах Binance.com, Bitstamp.net та Poloniex.com, були передані далі.

Згідно з інформацією, отриманою з цих крипто-бірж, обвинувачений ОСОБА_4 є власником цих біткоїн-адрес. Під час реєстрації ОСОБА_4 завжди використовував один й той самий український паспорт (номер НОМЕР_1 ), одну й ту саму електронну адресу ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та один й той самий номер телефону ( НОМЕР_2 ). Українська ІР-адреса НОМЕР_3 також використовувалась у великій кількості онлайн-доступу до відкритих з її допомогою акаунтів.

Шляхом кластеризацїї за допомогою вищезгаданого програмного забезпечення «Chainalysis» і шляхом об`єднання «адрес отримання» і «проміжних станцій», які стали відомі в результаті аналізу, можна було визначити загалом 649 біткоїн-адрес, які можна об`єднати в 124 кластери. Загалом на ці 649 біткоїн-адрес було здійснене 1 608 надходжень на суму 204,47192519 біткоїнів, які були знову переказані далі у 1 412 транзакціях.

За допомогою блокчейн розслідування були виявлені загалом 114 фінансових агентів, які у 851 транзакції перевели загалом 46,30650159 біткоїнів на суму близько € 957 865,52 євро зі своїх гаманців у Bitpanda або Anycoindirect на біткоїн-адреси («адреси отримання»), надані їм зловмисниками. 24 інші ідентифіковані фінансові агенти за кордоном і не пов`язані з ОСОБА_8 перевели на ці адреси загалом 20,20335088 біткоїнів.

У період часу з 19 лютого 2020 року по 27 вересня 2022 року фінансові агенти переказали напряму або через посередників загалом 32,03882375 біткоїнів у 102 транзакціях на біткоїн-адреси ОСОБА_9 . У період з 23.07.2017 року по 23.05.2023 року на ці адреси були здійснені 2 978 надходжень у сумі 1 229,29479227 біткоїнів.

На підставі кількості використовуваних біткоїн-адрес та кількісті транзакцій, іноді частково через кілька проміжних станцій, таким чином на підставі способу скоєння злочину, а також професійного здійснення злочину з розподілом кола завдань, можна припустити, що злочинці належать до міжнародної кримінальної організації, пов`язаної з відмиванням грошей та/або вчиненням шахрайства та здійсненням Phishingфішинг атак. Наразі достеменно не відома фактична роль ОСОБА_9 у цьому кримінальному угрупуванні, зокрема, на даний момент неможливо довести, що він сам причетний до шахрайських дій. Однак, на підставі переказу загалом 32,03882375 біткоїнів вартістю приблизно € 613 461,71 євро за 102 транзакції в період з 19.02.2020 по 27.09.2022, немає ніяких сумнівів, що він залучений в значній мірі у діяльності з відмиванням грошей та діє як відмивач грошей.

На підставі вищевикладеного, існує підозра, що принаймні з січня 2020 року по вересень 2022 року, ОСОБА_4 , перебуваючи у складі злочинного угрупування, яке впродовж тривалого часу займається легалізацією (відмиванням) активів, отримував, конвертував або передав іншій особі активи, одержані злочинним шляхом від злочинної діяльності, а саме: 32,03882375 біткоїнів, отриманих від жертв шахрайства та Phishingфішинг атак в Австрії або в подальшому переведених з Австрії, вартістю щонайменше € 613 461,71 євро, та це з наміром приховати або замаскувати їх незаконне походження або допомогти іншій особі, причетній до такої злочинної діяльності, уникнути правових наслідків цього діяння. Таким чином, відносно особи ОСОБА_4 існує підозра у скоєнні злочину відмивання грошей згідно з пол. ст. §165 (ч. ч. 1, 2 та 4) Кримінального кодексу Австрії.

Під час розгляду запиту встановлено, що запит стосується кримінального розслідування справи щодо такого кримінального правопорушення, за яке законом України про кримінальну відповідальність також передбачена кримінальна відповідальність.

Враховуючи положення КПК України, для виконання зазначеного запиту, виникла необхідність у проведенні обшуку у місці, де мешкає ОСОБА_10 , у тому числі пов`язаних з ними складових частин та прилеглих до них та підсобних приміщень (підвал, горище, гаражі, комори та складські приміщення), а також усіх знайдених предметів та речей у місцях помешкання, якими користується обвинувачений ОСОБА_10 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання та вилучення речей, предметів та документів, зокрема: мобільних телефонів та електронних носіїв інформації, таких як ноутбуки, сервери, комп`ютери, USB-накопичувачі, зовнішні жорсткі диски тощо включно з даними у відповідних Clouds «комп`ютерних хмарах» і поштових скриньках, майнових цінностей чи активів, включно знайденої крипто-валюти на загальну суму до € 600 000,00 євро.

Так 24.10.2023 в ході санкціонованого обшуку, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2023, ОСОБА_11 , за місцем проживання ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено:

-Криптогаманець (т. з. холодний) «SafePal» з балансом на ньому в сумі 3.822, 99 доларів США (станом на 24.10.2023) в різних криптовалютах

-Криптогаманець (т. з. холодний) «SafePal» в заблокованому стані з невідомим балансом;

-Персональний комп`ютер «Asus» модель S510U, S/N:H7NOCX11A80929Bіз зарядним пристроєм до нього;

-Персональний комп`ютер «Sony» mode PCG-81312 L, S/N02826 із зарядним пристроєм до нього;

-Мобільний телефон «Iphone 11 promax» IMEI НОМЕР_4 із сім карткою з номером телефону НОМЕР_5 ;

-Мобільний телефон «SamsungGalaxy A30» IMEI НОМЕР_6 , IMEI 2 НОМЕР_7 ;

-Мобільний телефон «Samsung S21» IMEI НОМЕР_8 , ІМЕІ2 НОМЕР_9 із сім карткою з номером телефону НОМЕР_10 ;

-Картка пам`яті «Micro CD Transcend» об`ємом 2 GB;

-Картка пам`яті «Micro CD Kingston» об`ємом 32 GB;

-Картка пам`яті «Micro CD Teno» об`ємом 32 GB;

-Сім-картка мобільного оператора ТОВ «лайфселл»;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_11 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_12 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_13 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_14 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_15 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_16 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_17 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_18 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_19 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_20 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_21 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_22 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_23 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_24 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_25 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_26 ;

-Платіжна картка «Payoneer» № НОМЕР_27 ;

-Платіжна картка «Сryptopay» № НОМЕР_28 ;

-Криптогаманець (т. з. холодний) «Ledger»;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_29 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_30 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_31 ;

-Банківська картка «ОТР Банк» № НОМЕР_32 ;

-Банківська картка «ОТР Банк» № НОМЕР_33 ;

-Банківська картка «Укргазбанк» № НОМЕР_34 ;

-Блокнот помаранчево-сірого кольору з написом «страхова компанія «Рідна» з рукописними записами, аркуш паперу формату А5 з рукописними написами, картку з логотипом «SafePal» та рукописними написами, картку з написом «RecoverySheet» та рукописними написами, які знаходились у вищевказаному блокноті;

-26803(двадцять шість тисяч вісімсот три) долари США;

-140 (сто сорок) Євро.

Постановою слідчого від 24.10.2023 вказане майно визнано речовими доказами.

Прокурор вказує, що на підставі викладеного та ґрунтуючись на матеріалах кримінального провадження, вважаю, що наявні усі підстави для накладення арешту на майно про яке йдеться у клопотанні з метою запобігання його пошкодження, відчуження третім особам, забезпечення проведення відповідного експертного дослідження та попередження настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст.ст. 542, 543, 561, 562 КПК України міжнародне співробітництво під час кримінального провадження полягає у вжитті необхідних заходів з метою надання міжнародної правової допомоги шляхом вручення документів, виконання окремих процесуальних дій, видачі осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, тимчасової передачі осіб, перейняття кримінального переслідування, передачі засуджених осіб та виконання вироків. Порядок направлення запиту до іншої держави, порядок розгляду уповноваженим (центральним) органом України запиту іншої держави або міжнародної судової установи про таку допомогу і порядок виконання такого запиту визначаються КПК України і чинними міжнародними договорами України. На території України з метою виконання запиту про надання міжнародної правової допомоги можуть бути проведені будь-які процесуальні дії, передбачені КПК України або міжнародним договором. Якщо для виконання запиту компетентного органу іноземної держави необхідно провести процесуальну дію, виконання якої в Україні можливе лише з дозволу прокурора або суду, така дія здійснюється лише за умови отримання відповідного дозволу в порядку, передбаченому КПК України, навіть якщо законодавство запитуючої сторони цього не передбачає. Підставою для вирішення питання щодо надання такого дозволу є матеріали звернення компетентного органу іноземної держави. У разі якщо при зверненні за допомогою в іноземній державі необхідно виконати процесуальну дію, для проведення якої в Україні потрібен дозвіл прокурора або суду, така процесуальна дія потребує надання відповідного дозволу прокурором або судом у порядку, встановленому КПК України, лише у разі, якщо це передбачено міжнародним договором або є обов`язковою умовою надання такого виду допомоги за законодавством запитуваної сторони. При цьому строк дії такого дозволу не обмежується, а належно засвідчена копія дозволу долучається до матеріалів запиту.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речові докази в рамках запиту про надання міжнародної правової допомоги Австрійської Республіки у кримінальній справі № 10 ST 170/20 k, а саме:

-Криптогаманець (т. з. холодний) «SafePal» з балансом на ньому в сумі 3.822, 99 доларів США (станом на 24.10.2023) в різних криптовалютах

-Криптогаманець (т. з. холодний) «SafePal» в заблокованому стані з невідомим балансом;

-Персональний комп`ютер «Asus» модель S510U, S/N:H7NOCX11A80929B із зарядним пристроєм до нього;

-Персональний комп`ютер «Sony» mode PCG-81312 L, S/N02826 із зарядним пристроєм до нього;

-Мобільний телефон «Iphone 11 promax» IMEI НОМЕР_4 із сім карткою з номером телефону НОМЕР_5 ;

-Мобільний телефон «SamsungGalaxy A30» IMEI: НОМЕР_6 , IMEI 2: НОМЕР_7 ;

-Мобільний телефон «Samsung S21» IMEI НОМЕР_8 , ІМЕІ2 НОМЕР_9 із сім карткою з номером телефону НОМЕР_2 ;

-Картка пам`яті «Micro CD Transcend» об`ємом 2 GB;

-Картка пам`яті «Micro CD Kingston» об`ємом 32 GB;

-Картка пам`яті «Micro CD Teno» об`ємом 32 GB;

-Сім-картка мобільного оператора ТОВ «лайфселл»;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_11 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_12 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_13 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_14 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_15 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_16 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_35 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_18 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_19 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_20 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_21 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_22 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_23 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_24 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_25 ;

-Банківська картка «МоноБанк» (УніверсалБанк) № НОМЕР_26 ;

-Платіжна картка «Payoneer» № НОМЕР_27 ;

-Платіжна картка «Astropay» № НОМЕР_28 ;

-Криптогаманець (т. з. холодний) «Ledger»;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_29 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_30 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_36 ;

-Банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_31 ;

-Банківська картка «ОТР Банк» № НОМЕР_32 ;

-Банківська картка «ОТР Банк» № НОМЕР_33 ;

-Банківська картка «Укрсиббанк» № НОМЕР_34 ;

-Блокнот помаранчево-сірого кольору з написом «страхова компанія «Рідна» з рукописними записами, блокнот помаранчевого кольору «Страхова компанія Рідна», з рукописними записами, аркуш паперу формату А5 з рукописними написами, картку з логотипом «SafePal» та рукописними написами, картку з написом «RecoverySheet» та рукописними написами, які знаходились у вищевказаному блокноті;

-26803(двадцять шість тисяч вісімсот три) долари США;

-140 (сто сорок) Євро.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1