Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2234/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. У поданому клопотанні слідчий просить клопотання про проведення огляду задоволити, визнати правомірним та законним проведений 16.09.2023 року з 13 год. 15 хв. до 15 год. 15 хв. слідчим СВ відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області майором поліції ОСОБА_4 огляд місця події від 16.09.2023 року на території лісопильні, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено лісопродукцію породи сосна у вигляді колод в кількості 54 штук, різним діаметром, кожна колода довжиною по 4 м., загальною масою близько 7,58 м.куб. та лісопродукцію породи дуб різним діаметром у кількості 62 колоди довжиною по 3 м., ще одна колода довжиною 4 м., та ще одна 5 м., загальною масою близько 13,9 м.куб., на якій відсутні будь-які бірки.

З матеріалів клопотання вбачається, що 16.09.2023 року, близько 12 год. 00 хв., до чергової частини ВП № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області від голови громадської організації ГО «Захист та справедливість» надійшло повідомлення про те, що на території приватної лісопильні ФОП « ОСОБА_5 », що в смт. Нові Білокоровичі, Коростенського району, Житомирської області виявлено лісопродукцію без бирок.

За даним фактом СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області 17.09.2023 року внесено відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження № 000209 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 246 КК України.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, припинення виявленого кримінального правопорушення, безпосереднього переслідування особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення 16.09.2023 року проведено огляд місця події, а саме території лісопильні, за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено лісопродукцію породи сосна у вигляді колод в кількості 54 штук, різним діаметром, кожна колода довжиною по 4 м., загальною масою близько 7,58 м.куб. та лісопродукцію породи дуб різним діаметром у кількості 62 колоди довжиною по 3 м., ще одна колода довжиною 4 м., та ще одна 5 м., загальною масою близько 13,9 м.куб., на якій відсутні будь-які бірки.

Відповідно до постанови слідчого від 18.09.2023 року лісопродукцію породи сосна у вигляді колод в кількості 54 штук, різним діаметром, кожна колода довжиною по 4 м., загальною масою близько 7,58 м.куб. та лісопродукцію породи дуб різним діаметром у кількості 62 колоди довжиною по 3 м., ще одна колода довжиною 4 м., та ще одна 5 м., загальною масою близько 13,9 м.куб., на якій відсутні будь-які бірки визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.

Слідчий зазначає, що вилучене в ході огляду майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, має доказове значення у даному кримінальному провадженні, а тому згідно вимог ст. 98 КПК України являється речовим доказом, яке підлягає обов`язковому вилученню та подальшому дослідженню. Більше того, будь-яке зволікання з вилученням вказаного майна могло призвести до його реалізації, знищення та/або приховування.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримала у повному обсязі та просить його задоволити з підстав наведених у ньому. Вказала, що огляд території лісопильні було проведено на підставі добровільної згоди власника ОСОБА_6 . При цьому, уточнила, що огляд проводився на відкритій території та слідчий при проведенні огляду не заходила в будь-які приміщення, які розташовані на земельній ділянці, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі до боксу під номером 42В.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просить його задоволити у повному обсязі.

Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Стаття 30 Конституції України гарантує кожному недоторканість житла чи іншого володіння особи. Згідно з цією конституційною нормою не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.

Відповідно до ч. 1. ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якої метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьої цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 233 КПК України під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Частиною ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За змістом статей 223, 237 КПК України огляд є слідчою дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження.

Чинний КПК України надає можливість виділити такі види огляду: 1) огляд місцевості; 2) огляд приміщень; 3) огляд речей; 4) огляд документів; 5) огляд трупа; 6) огляд трупа, пов`язаний з ексгумацією.

Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Згідно ч.2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Ч. 3 ст. 233 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.

Системний аналіз наведеного законодавства дозволяє стверджувати про те, що проникнення до житла чи іншого володіння особи для проведення обшуку (огляду) відбувається, як правило, на підставі ухвали слідчого судді або за добровільною згодою такої особи. При цьому процесуальний закон як виняток передбачає допустимість проведення обшуку (огляду) без попереднього судового контролю. Вказане є виправданим з огляду на можливість існування, так званих, «невідкладних» випадків проведення обшуку (огляду), перелік яких чітко визначено ч.3 ст.233 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає. У такому випадку судовий контроль фактично проведеного обшуку (огляду) здійснюється ретроспективно.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Положенням ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З контекстного аналізу наведених норм вбачається, що сторона кримінального провадження при поданні певного клопотання зобов`язана довести обставини, на які вона посилається.

Статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод регламентовано, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль за дотриманням законності під час досудового розслідування, вважає, що терміновість проведення слідчих дій без ухвали слідчого судді не може ґрунтуватися виключно на поясненнях органу досудового розслідування, його припущеннях, без підтвердження відповідними доказами або обставинами. Обставини, які свідчать про невідкладність випадку підлягають доведенню належними і допустимими засобами доказування.

На переконання сторони обвинувачення огляд території лісопильні за адресою: АДРЕСА_1 був невідкладним з огляду на необхідність виявлення та фіксацію відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, врятування майна.

Проте, враховуючи вищевказані законодавчі норми та подані слідчому судді докази, слідчий суддя відхиляє аргументи сторони обвинувачення стосовно того, що існувала необхідність своєчасного виявлення, перевірки та фіксації відомостей про вчинене кримінальне правопорушення та потреба у вилученні майна, яке має значення для кримінального провадження і яке могло бути знищене, приховане чи пошкоджене в разі його не вилучення, оскільки вказані підстави не є законодавчо обумовленими обставинами, з якими законодавець пов`язує невідкладність огляду та допустимість проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали судді.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що слідчим не було доведено в судовому засіданні належним чином невідкладність випадку, що слугувало проникненню з метою огляду без ухвали слідчого судді до території лісопильні за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, всупереч вимогам п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчим та прокурором в клопотанні не було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні.

Зокрема, органом досудового розслідування не зазначено, на підставі яких повноважень, для досягнення якої мети та на підставі якої норми закону вилучено майно з володіння особи, що не є підозрюваною по будь-яких кримінальних провадженнях.

Слідчий суддя при розгляді вказаного клопотання, також враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 12.02.2019 у справі №159/451/16-к, де зазначено, що якщо подія, з приводу якої проводиться огляд, відбулась у житлі чи іншому володінні особи, на проведення такого огляду місця події поширюються вимоги, передбачені статтею 30 Конституції та відповідними положеннями статей 13, 233, 234 та 237 КПК України (п.32). Також у своїй постанові Верховний Суд касаційної інстанції зазначив, що закон не визначає спеціальних засобів доказування добровільності згоди на проникнення до житла або іншого володіння особи. Тому наявність чи відсутність згоди, а також її добровільність чи вимушеність мають бути встановлені виходячи з сукупності обставин, за яких відбувалося проникнення до житла чи іншого володіння особи, і ці обставини можуть доводитись або спростовуватися сторонами за допомогою будь-яких засобів доказування (п. 37). У певних ситуаціях наявність письмового документа може не мати вирішального значення, оскільки добровільність його написання чи підписання також може бути поставлено під сумнів (п.38).

У матеріалах клопотання міститься нібито письмова заява власника згідно якої він не заперечує про проведення працівниками поліції огляду території лісопильні наступного змісту « ОСОБА_7 не заперечую, щоб працівники поліції оглянули територію моєї лісопильні за адресою АДРЕСА_1 ». Проте, вказана заява викликає значні сумніви у достовірності даних внесених до неї. Зокрема, у ній не вірно зазначено ПІБ власника лісопильні та не повністю зазначено адресу місця розташування лісопильні.

При цьому, у судовому засіданні слідчий зазначила, що фактично огляд проводився на відкритій території за адресою АДРЕСА_1 та в будь-які приміщення, в тому числі до боксу під номером 42В при проведенні огляду вона не заходила. Також, до матеріалів клопотання не долучений відеозапис з огляду місця події, а тому пересвідчитися, що дійсно мала місце добровільна згода власника лісопильні на проведення огляду, слідчий суддя позбавлений можливості.

Враховуючи наведене, заслухавши пояснення слідчого та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя, виходячи з вимог ч. 5 ст. 234 КПК України, вважає, що клопотання є необґрунтованим і таким, що ґрунтується на припущеннях, оскільки викладені у клопотанні відомості є сумнівними, а наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення Європейського суду з прав людини від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» (Korobov v. Ukraine), заява № 39598/03).

З врахуванням вищенаведеного слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 233, 234, 235, 237 КПК України,слідчий суддя -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000209, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1