Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/33/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2024 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку письмового провадження, апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03.01.2024, якою щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12.03.2020 за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, а саме з 12.00 год 03.01.2024 по 12.00 год. 29.02.2024 включно та визначено заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн.

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03.01.2023 задоволено клопотання старшого слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 ,про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_6 запобіжного заходу не повязаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обовязків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк відп`яти до восьми років, не працює, завдану злочином шкоду не відшкодував, має не зняту і непогашену судимість, зловживає наркотичними засобами, а тому у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, а також може продовжити злочинну діяльність, оскільки є матеріально не забезпеченою та особою схильною до вчинення злочинів проти власності.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_5 ,який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого відмовити у повному обсязі та обрати його підзахисному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

При цьому захисник вказує на те, що слідчим суддею при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 не оцінено в сукупності всі обставини справи, що призвело до постановлення необґрунтованої ухвали, оскільки в матеріалах кримінального провадження та в клопотанні слідчого відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід або його скасування не може запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Крім того підозрюваний зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що його підзахисний має міцні соціальні зв`язки, має дружину, з якою проживає за адресою: АДРЕСА_3 та яка не заперечує щоб її чоловік перебував під домашнім арештом в її квартирі.

За вказаних обставинзахисник вважає, що обраний щодо його підзахисного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необґрунтовано суворим і до нього може бути застосований інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України.

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали клопотання, зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Як вбачається з виділених матеріалів судового провадження № 404/22/24 у провадженні Кіровського районного суду м. Кіровограда перебуває кримінальне провадження № 0003395 стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

02.01.2024 слідча Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 звернулась до Кіровського районного суду м. Кіровограда з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровоградавід 03.01.2024 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, а саме з 12.00 год 03.01.2024 по 12.00 год. 29.02.2024 включно та визначено заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також те, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України, не зможе запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, на переконання колегії суддів матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.

Тому, апеляційні доводи захисника про необґрунтованість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовного підозрюваного ОСОБА_6 , колегія суддів вважає безпідставними.

Отже, колегія суддів вважає, що належна процесуальна поведінка підозрюваногоОСОБА_6 не може бути забезпечена застосуванням менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, оскільки останній на даний час становить підвищену суспільну небезпеку, а саме у нього наявний високий ризик можливості переховування від слідства та суду та з метою уникнення кримінальної відповідальності, наявний ризик впливу на потерпілого та свідків, а також за відсутності постійного місця роботи та необхідних коштів для його існування, ризик вчинення нового кримінального правопорушення.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу захисника необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді районного суду без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 03.01.2024, якою щодо ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на строком на 58 днів, а саме з 12.00 год 03.01.2024 по 12.00 год. 29.02.2024 включно та визначено заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 грн залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2