У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України, в якому просив накласти арешт на речі, які були виявлені та вилучені 27.09.2023 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04.10.2023 (справа № 760/22710/23 1-кс/760/9493/23), у у квартирі АДРЕСА_1 де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збереження речових доказів із забороною права на відчуження, розпорядження та/або користування наступним майном:

грошові кошти у сумі 57 000 гривень, 22744 доларів США, 5270 ЄВРО та мобільний телефон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY S10» IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 доступ до інформації на якому пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000152 внесеного 22.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 359 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з матеріалів кримінального провадження вбачається, що оперативним підрозділом ДКІБ СБ України в установленому законом порядку, отримано інформацію про вчинення злочину, відповідальність за який передбачена ч. 2 ст. 359 КК України. Taк, власник підприємства - ліцензіата у сфері СТ3 ТОВ «ІнтерПроінвест» () громадянин України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою із службовою особою ТОВ «ІТ Лабораторія» () ОСОБА_8 , з метою власного збагачення, всупереч державним інтересам, з використанням свого службового становища та пов`язаних із цим можливостей, через Інтернет-ресурс https://itlab.name/#, організували діяльність із незаконного збуту на території України спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації (далі - СТ3). Так, згідно розміщеної на Інтернет-ресурсі https://itlab.name/# інформації, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , всупереч Ліцензійним умовам, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2016 No 669, реалізовують апаратно-програмний комплекс моніторингу «Wi-Fi» мереж «Centurion» юридичним та фізичним особам без повідомлення контролюючих органів. Відповідно до заявлених технічних характеристик апаратно-програмний комплекс моніторингу «Wi-Fi» мереж «Centurion» є подібним за технічними характеристиками до апаратно-програмного комплексу радіомоніторингу бездротових мереж шифр «Хантер», який розробляється підприємством ліцензіатом у сфері СТЗ ТОВ НВФ «Криптон» () та є спеціальним технічним засобом негласного отримання інформації. Зокрема, «Centurion» виготовляється в різних комплектаціях відповідно до потреб: від аналізу сигналу мережі «Wi-Fi» до встановлення місцезнаходження радіоелектронного засобу (мобільного терміналу, ноутбуку тощо) та перехоплення трафіку з подальшим його розшифруванням від мобільного пристрою до мережі Інтернет. На підставі постанов Кабінету Міністрів України від 27.10.2001 N° 1450 та від 22.09.2016 N° 669 реалізація та використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації дозволена підприємствам, які мають ліцензію СБ України та можлива виключно в інтересах суб`єктів оперативно-розшукової діяльності. Оперативним підрозділом також встановлено, що ОСОБА_10 та ОСОБА_9 незаконно реалізовують третім особам вказаний комплекс моніторингу «Wi-Fi» мереж «Centurion» вартістю близько 50 тисяч доларів США. Так, листом ІСТЕ СБ України встановлено, що апаратно-програмне рішення «Екостема WIFI» має ознаки належності до спеціальних технічних засобів для зняття інформації з каналів зв`язку та інших технічних засобів негласного отримання інформації.

Вищевикладене підтверджується відповідними матеріалами кримінального провадження.

У ході здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 18.10.2023, на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04.10.2023 (справа № 760/22710/23 1-кс/760/9493/23), проведено обшук у квартирі АДРЕСА_1 . Під час проведення вказаної слідчої дії виявлено та вилучено речі, що мають значення для кримінального провадження, а саме: грошові кошти у сумі 57 000 гривень, 22744 доларів США, 5270 ЄВРО та мобільний телефон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY S10» IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 доступ до інформації на якому пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Вилучені речі належать ОСОБА_9 . Водночас, враховуючи великий об`єм інформації та неможливістю здійснити її копіювання, виникла необхідність у вилучені та проведенні відповідних оглядів.

18.10.2023 вказані речі визнано речовими доказами, про що слідчим винесено відповідну постанову.

Враховуючи викладені обставини, , а також те, що існує достатня сукупність підстав та розумних підозр вважати що вказане майно є доказом злочину та містить ознаки речових доказів у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження прокурор звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому.

Представник власника майна та власник майна в судовому засіданні заперечували проти накладення арешту на вилучене майно.

Перевіривши зміст клопотання, заслухавши сторони, дослідивши матеріали додані до клопотання, додані докази, проаналізувавши підстави, які мають значення для вирішення питання про арешт майна, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ст. 7 КПК України визначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: диспозитивність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадження вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За положеннями ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя, суд, повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000152 внесеного 22.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України.

З фабули внесеної органом досудового розслідування до ЄРДР 10.02.2023 вбачається, що власник одного з підприємств-ліцензіатів у сфері СТЗ «Особа 1» за попередньою змовою з підприємцем «Особа 2» з метою власного збагачення, всупереч державним інтересам, з використанням власного службового становища організували протиправну діяльність щодо незаконного збуту на території України спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, а саме апаратно-програмного комплексу моніторингу мереж «Wi-Fi».

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04.10.2023 наданогрупі слідчих та прокурорів у кримінальному провадженні №0000152, відомості про яке внесено 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 359 КК України, дозвіл на проведення обшуку у квартирі АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , , з метою відшукання та вилучення речей, предметів та документів, що містять відомості про обставини вчиненого злочину, а саме:

- мобільні телефони, а також комп`ютерна техніка, ноутбуки, планшетів, або інші електроні носії інформації, флеш-накопичувачі інформації на яких міститься інформація в електронному вигляді щодо вчиненого кримінального правопорушення (дозвіл на вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, надається лише якщо це є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту; в іншому випадку дозвіл надається лише на копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах).

Постановою старшого слідчого 1 відділу СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області капітана юстиції ОСОБА_11 від 18.10.2023 визнано речовими доказами: грошові кошти у сумі 57 000 гривень, 22 744 доларів США, 5 270 Євро та мобільний телефон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY S10» IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , належні ОСОБА_9 .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, прокурором не доведено належність до речових доказів, а саме грошових кошті ввизнаних речовими доказами: грошові кошти у сумі 57 000 гривень, 22 744 доларів США, 5 270 Євро, під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 359 КК України.

Крім того, власником майна в судовому засіданні надані докази щодо законного походження грошових коштів.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку накладення арешту на майно є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту тільки в частині мобільного телефону марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY S10» IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 , належного ОСОБА_9 . При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі вищевикладеного, клопотання про накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись ст.ст. 7, 26, 98, 170-173, 175, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному 10.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 359 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «SAMSUNG» моделі «GALAXY S10» IMEI: НОМЕР_1 , ІМЕІ: НОМЕР_2 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1