Справа № 305/1243/17
Номер провадження 1-кп/305/21/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2023 Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рахові матеріали об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесено 06.04.2017 до ЄРДР за №0000396 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, та відомості про яке внесено в ЄРДР 28.03.2018 за №0000258 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Рахівського районного суду знаходиться об`єднане кримінальне провадження відомості про яке внесено 06.04.2017 до ЄРДР за №0000396 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 389 КК України, та відомості про яке внесено в ЄРДР 28.03.2018 за №0000258 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Прокурор Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 27.11.2023 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 .

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просить таке задовольнити, оскільки обвинувачений вже двічі був оголошений у розшук, після встановлення місця знаходження ОСОБА_4 останній умисно не з`являвся в суд, ухвали про його привід не були виконані через відсутність ОСОБА_4 за місцем проживання, а під час виконання ухвали про привід від 20.09.2023 ОСОБА_4 був доставлений до суду, але не дочекавшись судового засідання зник з суду, отже в судові засідання без поважних причин він не з`являється, у зв`язку з чим кримінальне провадження щодо нього вже тривалий час не розглядається. Враховуючи наведене та з врахуванням того, що ОСОБА_4 ухиляється від правосуддя, тому є всі підстави для обрання щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, адже за вчинення кримінальних правопорушень, за якими він обвинувачується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, він є особою раніше судимою, який не відбувши покарання вдався до вчинення нових кримінальних правопорушень, у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки, на спеціальному обліку у лікарів не перебуває, має негативну характеристику за місцем проживання. За наведених обставин застосування менш суворого виду запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 не буде дієвим.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечували щодо обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з вимогами ст. 331 КПК України під час судового розгляду, суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта,..." чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність в обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про доцільність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує дані про особу обвинуваченого, а саме те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, зокрема ч. 2 ст. 389 КК України, яке є кримінальним проступком, та ч. 3 ст.185 КК України, що належить до тяжких злочинів. З часу призначення справи до розгляду обвинувачений систематично не з`являвся до суду, ухвали про привід ОСОБА_4 не були виконані через те, що обвинувачений не знаходився за місцем проживання, а 30.10.2023 хоч і був доставлений в суд під приводом поліції, але не дочекавшись судового засідання ОСОБА_4 зник з приміщення суду. Таким чином кримінальне провадження щодо нього з часу надходження до суду (03.08.2017) не знаходить свого вирішення.

Отже, очевидними є існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема п. 1 переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та/або суду, а також можливість вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Беручи до уваги те, що не застосування щодо обвинуваченого вказаного у клопотанні прокурором запобіжного заходу унеможливить забезпечення явки обвинуваченого до суду, стане перешкодою здійсненню кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , а отже, з метою недопущення продовження злочинної поведінки обвинуваченого та переховування його від суду, суд вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 строком на шістдесят діб.

Між тим, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Обставинами при визначенні у даному випадку розміру застави є: всі обставини кримінального правопорушення - це обґрунтоване обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 389, ч. 3 ст.185 КК України, майновий та сімейний стан підозрюваного та його характеристика, зокрема ОСОБА_4 розлучений, не працює, проживає коштом членів сім`ї, а критеріями - те, що розмір застави: достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та водночас не буде за відомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини проживання.

Межі розміру застави залежать від установленого кримінальним законом ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа обвинувачується.

Злочин, у вчинені якого обвинувачується ОСОБА_4 , належить до групи тяжких злочинів, тому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України передбачено межі розміру застави від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 131-213, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 українця, громадянина України, з середньою освітою, військовозобов`язаного, не працює, розлученого, судимого Рахівським районним судом 30.12.2016, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, тобто з 28 листопада 2023 року до 27 січня 2024 року.

Встановити ОСОБА_4 , заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, а саме: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити з-під варти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомити про це суд.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали до 27 січня 2024 року.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

1. прибувати до слідчого чи суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому підозрюваний зареєстрований та проживає, без дозволу органу досудового розслідування чи суду;

3. повідомляти орган досудового розслідування чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 до 27.01.2024 року.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_4 слід визначити з часу затримання ОСОБА_4 до відповідної години (час затримання) 27 січня 2024 року.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1