Провадження № 1-кс/712/4721/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу у вигляді

домашнього арешту у певний період доби

25 вересня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 м. Черкаси клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ТУ ДБР Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000496 від 19.09.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Магдалинівка Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не судимого, що працює начальником сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Черкаській області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований: АДРЕСА_2

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України

В С Т А Н О В И В :

29.05.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся з клопотанням старший слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , погодженим прокурором Черкаського відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ТУ ДБР Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000496 від 19.09.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

З клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що начальник сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Черкаській області підполковник поліції ОСОБА_4 , 19.09.2023 приблизно о 13 годин 18 хвилин, керуючи службовим автомобілем марки «RENO» моделі «DUSTER» білого кольору, за яким закріплений реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись у напрямку від перехрестя бульвару Шевченка та вул. Митницької до перехрестя бульвару Шевченка та вул. Богдана Хмельницького, у лівій смузі руху по проїзній частині бульвару Шевченка у м. Черкаси, який має по дві смуги руху у кожному напрямку, в порушення вимог п.п. 2.3 б) та п 18.1 Правил дорожнього руху України, тобто, будучи не уважним, наближаючись до нерегульованого пішохідного переходу розташованого на перехресті бульвару Шевченка та вул. Богдана Хмельницького, поблизу будинку № 286, на якому саме перебувала пішохід ОСОБА_9 , яка переходила проїзну частину з права на ліво відносно напрямку руху автомобіля, не зменшив швидкість, та не зупинився, щоб дати дорогу пішоходу, для якого створив небезпеку, внаслідок чого скоїв наїзд на останнього.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди потерпіла ОСОБА_9 отримала тілесні ушкодження у вигляді: політравми, тяжкої черепно-мозкової травми, травматичної внутрішньомозкової гематоми правої півкулі головного мозку, забій головного мозку тяжкого ступеню, забій легень, перелом кісток тазу, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень. Виявлені у ОСОБА_9 тілесні ушкодження могли виникнути при наїзді автомобіля.

Порушення правил безпеки дорожнього руху водієм марки «RENO» моделі «DUSTER» білого кольору, за яким закріплений реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_4 , а саме: п.п. 2.3 б) та 18.1 Правил дорожнього руху України, знаходиться в причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди і настанням наслідків у вигляді отримання ОСОБА_9 тяжких тілесних ушкоджень.

22.09.2023, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяло потерпілому тяжке тілесне ушкодження.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

?протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 19.09.2023;

?протоколами допитів свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 19.09.2023;

?протоколом огляду відеозаписів, отриманих у порядку ст. 93 КПК України в Черкаській обласній прокуратурі;

?довідкою КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» від 20.09.2023;

?іншими матеріалами кримінального провадження.

Доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби пов`язана з тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є тяжкими у розумінні ст. 12 КК України. У разі доведення вини, ОСОБА_4 загрожує покарання на строк від 3 до 8 років позбавлення волі, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Викладене є достатніми мотивуючим фактором вчинення спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду та свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 користуючись зв`язками, здобутими за час роботи в органах Національної поліції України, та будучи обізнаним про спосіб, форми та методи проведення слідчих (розшукових)дій, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду, через прохання чи погрози, або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, в тому числі відеозаписи, фотоматеріали тощо, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, останній може незаконно впливати на потерпілу, її родичів, експертів та свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду в цілому, оскільки в рамках вказаного кримінального провадження буде призначено ряд судових експертиз та наразі вживаються заходи зі встановлення свідків моменту дорожньо-транспортної пригоди, на яких і може впливати підозрюваний.

Викладені доводи дають підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Із урахуванням ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виникли внаслідок дій ОСОБА_4 , жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як домашній арешт в нічний час доби, не забезпечить належну поведінку підозрюваного щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам.

Так, пр и визначенні запобіжного заходу ОСОБА_4 слід врахувати обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме грубе порушення прав людини, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, де зазначено про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, що призвело до спричинення людині тілесних ушкоджень, внаслідок чого, можна зробити висновок, що дії ОСОБА_4 несуть суспільну небезпеку для оточуючих.

Також, пр и визначенні запобіжного заходу ОСОБА_4 слід врахувати посаду, яку обіймає останній начальник сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Черкаській області, внаслідок чого дії ОСОБА_4 , як працівника правоохоронного органу, в очах громадськості дискредитують діяльність Національної поліції України зокрема, та правоохоронних органів в цілому, підривають авторитет та довіру до працівників правоохоронних органів, що сприяє формуванню негативної суспільної думки щодо діяльності правоохоронних органів України та усієї гілки виконавчої влади України, що у свою чергу підриває авторитет держави.

При цьому, досліджуючи питання обґрунтованості повідомленої підозри, прошу врахувати правову позицію ЄСПЛ у справі «Кавалла проти Туреччини», де Суд зазначив, що обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольнили об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби зможе забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваного та унеможливить спроби останнього ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який є тяжким, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний час доби (з 22:00 до 06:00 наступного дня) строком на шістдесят днів.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися з м. Черкаси, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_9 та особами, що допитані як свідки у даному кримінальному провадженні, або можуть являтися свідками у провадженні;

-здати на зберігання до підрозділів Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

ОСОБА_12 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити та застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з підстав, викладених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив вирішити питання на розсуд суду.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що підозрюваний повністю визнає свою провину і просив обрати менш обтяжливий запобіжний захід.

Додав, що свідок по справі є дружина підозрюваного, тому недоцільно заборона спілкування зі свідками. Крім того, вказав, що підозрюваний має намір вибачитися перед потерпілою, надавати допомогу, тому таке обмеження як заборона у спілкуванні з нею зробить неможливим дієве щире каяття підозрюваного, тому просив в цій частині клопотання не задовольняти.

Вивчивши клопотання, заслухавши сторін, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

З витягу з кримінального провадження № 0000496 від 19.09.2023, вбачається, що внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286КК України за повідомленням підприємств, установ, організації та посадових осіб внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення. Повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.09.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

?протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 19.09.2023, де місцем ДТП є перехрестя бульвару Шевченка та вул. Б. Хмельницького у м. Черкаси поблизу будинку 286, та фототаблицею до нього;

?протоколом визнання речовим доказом автомобіль марки «RENO» моделі «DUSTER» білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 ,

?наказом № 184 о/с від 29.06.2021 по особовому складу ГУНП в Черкаській області про призначення ОСОБА_4 , начальником сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Черкаській області

?протоколами допитів свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11 від 19.09.2023;

?протоколом огляду відеозаписів, отриманих у порядку ст. 93 КПК України в Черкаській обласній прокуратурі;

?довідкою КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» від 20.09.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави, слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Враховуючи, що положення чинного кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартліпротии Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження, передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, враховуючи відомості про доказову базу, що надана до клопотання органом досудового розслідування та про сукупність обставин підозри, що інкримінується ОСОБА_4 , а також обсяг відомостей, щодо існуючих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були повідомленні під час розгляду клопотання прокурором та знайшли своє підтвердження та обґрунтування - приходить до переконання, що висновки органу досудового розслідування щодо обґрунтованої підозри, викладені в клопотанні прокурора про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби відносно підозрюваного - не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

На переконання слідчого судді, суспільний інтерес у даній справі, полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а тому слід забезпечити виконання підозрюваним процесуальних рішень у справі та запобігти процесуальним ризикам, які можуть наступити в разі обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного домашнім арештом, а саме: переховування від досудового розслідування і суду з метою уникнення покарання; знищення або спотворення будь-яких яких речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вірогідність незаконного впливу на свідків та потерпілу з метою примушування їх до зміни своїх показань та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Проаналізувавши доводи підозрюваного та його захисника щодо застосування запобіжного заходу у виді особистого забов`язання, слідчий суддя прийшов до висновку про їх необґрунтованість та зазначає, що зазначені ними заперечення і доводи не перевищують суспільного інтересу у даному кримінальному провадженні, який з урахуванням обставин злочину та його тяжкості є наявним в даній справі та полягає у повному, всебічному та неупередженому проведенні досудового розслідування та розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних рішень та запобігання процесуальних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи (справа ЄСПЛ «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти РФ»).

Оцінюючи ризики, зазначені у клопотанні слідчого, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено існування ризиків, зазначених у клопотанні.

Відповідно до положень ч.1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши зміст клопотання прокурора та наявні матеріали кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі: сукупність наявних відомостей про вчинення обвинуваченим тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі на строк до 8 років; вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не виключають можливості застосування відносно нього домашнього арешту;наявність родини та осіб, які мешкають з ним та/або перебувають на його утриманні: дружини, неповнолітніх дітей: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; а також врахувавши ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були зазначені прокурором у клопотанні та повністю знайшли своє підтвердження під час судового засідання, а саме існування ризику спробувати переховуватися від правосуддя та можливість вчинити незаконний вплив на потерпілу і свідків у даному кримінальному провадженні за для зміни їх показань на свою користь, слідчий суддя вважає, що зазначені обставини у своїй сукупності свідчать про недостатність застосування відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, а ніж домашній арешт, для запобігання виникненню ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому вважає доцільним застосувати відносно обвинуваченого запобіжного захід у виді домашнього арешту у певний період доби.

Слідчий суддя також у відповідності до вимог чинного кримінального процесуального закону розглянув й альтернативні домашньому арешту заходи забезпечення кримінального провадження відносно обвинуваченого, передбачені ст. 176 КПК України, в тому числі і особисте зобов`язання, однак вважає, що прокурором в судовому засіданні обґрунтовано було доведено, з посиланням на об`єктивні обставини справи, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При цьому, при визначенні запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує посаду, яку обіймав останній (начальник сектору контролю за обігом зброї ГУНП в Черкаській області), внаслідок чого дії підозрюваного, як працівника правоохоронного органу, в очах громадськості дискредитують діяльність Національної поліції України, зокрема та правоохоронних органів в цілому, підривають авторитет та довіру до працівників правоохоронних органів, що сприяє формуванню негативної суспільної думки щодо діяльності правоохоронних органів України та усієї гілки виконавчої влади України, що у свою чергу підриває авторитет держави.

Разом з тим, враховуючи, що свідком по справі є дружина підозрюваного; останній має намір вибачитися перед потерпілою та надавати їй допомогу, слідчий суддя вважає недоцільним застосовувати такий обов`язок, як «утримуватися від спілкування із потерпілою ОСОБА_17 та особами, щодопитані як свідки у даномукримінальномупровадженні, абоможутьявлятисясвідками у провадженні».

За таких обставин та аналізу зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючисьст. ст. 131-132, 176-178, 181, 193-196, 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Черкаського відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих ТУ ДБР Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, що внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000496 від 19.09.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , у певний період доби, а саме з 22:00 до 06:00 наступного дня строком на два місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися з м. Черкаси, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до підрозділів Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали, тобто з 25.09.2023 по 25.11.2023 року включно.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному після її оголошення та направити начальнику Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлений 26.09.2023 о 08:30.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1