УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2023 м.Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого слідчого відділення ВП на СЗТ Головного управління Національної поліцій у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаєва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, раніше судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 12.07.2023 р., -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділення ВП на СЗТ Головного управління Національної поліцій у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлюючи, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указами Президента України №64/2022 від 24.02.2022, №133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 07.11.2022, 07.02.2023, 20.05.2023 затвердженими відповідно законами України №2402-ІХ від 24.02.2022, №2119-ІХ від 15.03.2022, №2212-ІХ від 21.04.2022, №2263-ІХ від 22.05.2022, №2500- IX від 15.08.2022 та № 2738-IX від 16.11.2022, №2915-IX від 07.02.2023, №9259-IX від 20.05.2023 в Україні діє правовий режим воєнного стану з 24.02.2022 по теперішній час, маючи не зняту та непогашену судимість, тобто будучи раніше судимим за вчинення злочину проти права власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний корисливий злочин за наступних обставин. Так, ОСОБА_4 перебуваючи на території Центрального залізничного вокзалу, який знаходиться за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, на зупинці громадського транспорту, розпиваючи алкогольні напої з наглядно знайомим ОСОБА_7 та наглядно знайомим ОСОБА_8 , знаючи, що гр. ОСОБА_9 приїхав із заробітків та має при собі значну суму грошових коштів, переслідуючи корисливі мотиви, направлені на таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, вирішив таємно викрасти грошові кошти, що належать гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне заволодіння чужим майном, вчинене повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 , в період часу приблизно з 23 год. 50 хв. 11.07.2023 скориставшись тим, що потерпілий гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває у стані алкогольного сп`яніння, таємно, шляхом вільного доступу, просунувши руку до лівої кишені шортів в які був одягнений гр. ОСОБА_9 викрав із неї грошові кошти у сумі 12 500 грн., сховавши грошові кошти до гаманця чорного кольору, який помістив до внутрішньої кишені свого чорного рюкзака та покинув місце вчинення правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд. Таким чином своїми злочинними діями завдав потерпілому гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матеріальної шкоди на загальну суму 12500 грн. 00 коп. Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану. Вина ОСОБА_4 у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: Протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 12.07.2023; Показами потерпілого ОСОБА_9 , від 12.07.2023; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками проведеного з потерпілим ОСОБА_9 від 12.07.2023; Протоколом проведення слідчого експерименту з потерпілим ОСОБА_9 , від 12.07.2023; Рапортом оперуповноваженого ВП на СЗТ ГУ НП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 ; Поясненням ОСОБА_11 від 03.05.2023; Протоколом зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису від 04.05.2023; Протоколом перегляду відеозапису з камер на якому зафіксовано момент шахрайського заволодіння мобільним телефоном ОСОБА_11 , від 04.05.2023; Довідкою з ломбарду №933 від 09.05.2023; Копією договору про надання фінансового кредиту та застави ДОН від 02.05.2023 виданого на ім`я ОСОБА_11 від 02.05.2023; Протоколом зняття показань технічних приладів та технічних засобів, що мають функцію-, кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото-, кінозйомки, відеозапису від 05.05.2023; Протоколом перегляду відеозапису з камер на якому зафіксовано момент коли ОСОБА_11 закладав до ломбарду викрадений ним мобільний телефон марки «Хіaomi Redmi 8A 4/64 GB», imei НОМЕР_1 , від 05.05.2023; Показами свідка ОСОБА_12 від 04.05.2023; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками проведеного із свідком ОСОБА_12 від 04.05.2023; Показами свідка ОСОБА_13 від 18.05.2023; Висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 10.05.2023 №СЕ-19/111-23/23163-ТВ; іншими матеріалами в їх сукупності. Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 4 ст. 185 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`яти роки. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_4 , може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки він не має стійких соціальних зв`язків в м. Києві, не має постійного місця проживання в м. Києві; ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_4 останній може вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами. Вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, що підтверджується вищезазначеними матеріалами досудового розслідування, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання з підстав та за обставин, зазначених у самому клопотанні, наполягала на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, зазначили, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра за ч. 4 ст. 185 КК України є необґрунтованою, підозрюваний не вчиняв даного злочину. У зв`язку із чим захисник зазначає про відсутність ризиків, та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, під час розгляду клопотання, слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000152 від 12.07.2023 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Відповідно до інформації, викладеної у Витязі з Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідує, що 12.07.2023 р. приблизно о 00 год. 45 хв. На зупинці 14 тролейбусу що за адресою м. Київ, пл. Вокзальна, 1, що навпроти входу до Центрального залізничного вокзалу невідома особа, таємно, шляхом вільного доступу, викрала у ОСОБА_9 грошові кошти у сумі приблизно 13 000 грн.

12.07.2023 р. ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення.

13.07.2023 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно в умовах воєнного стану.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано докази, які досліджені слідчим суддею у судовому засіданні: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 12.07.2023 р., рапорт, протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 12.07.2023 р., протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, особова картка на ОСОБА_9 , протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 12.07.2023 р., протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 12.07.2023 р., протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 12.07.2023 р., довідка, особова картка на ОСОБА_4 , протокол огляду документів, протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 12.07.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_17 від 12.07.2023 р., протокол проведення слідчого експерименту від 12.07.2023 р., протокол проведення слідчого експерименту від 12.07.2023 р.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати ОСОБА_4 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, судом встановлено, що існують ризики, визначені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків в даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зокрема, при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, належить до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин справи, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці ризиків, визначених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим суддею враховано, що підозрюваному відомі відомості про потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, що вказує на наявність ризику впливу на свідків з метою зміни останніми показів, наданих на досудовому розслідуванні.

При постановленні ухвали, слідчим суддею враховано особу підозрюваного, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, судимий, не має постійного місця проживання у м. Києві, неодружений, не має малолітніх чи не повнолітніх дітей на утриманні, офіційно не працевлаштований та суспільно-корисною працею не зайнятий, що вказує на відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, які б могли бути стримуючим фактором для відвернення ризиків, встановлених судом та переліченим в ухвалі слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Із врахуванням вищевикладеного, та стадії досудового розслідування, на якій перебуває кримінальне провадження, на переконання слідчого судді, інший із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

Водночас, у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України суд одночасно із постановленням ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави у сумі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360грн.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 186, 193, 194, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення ВП на СЗТ Головного управління Національної поліцій у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто, із врахуванням часу затримання підозрюваного, до 08 год. 15 хв. 09 вересня 2023 року.

Встановити строк дії ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - до 09 вересня 2023 року 08 год. 15 хв.

Визначити суму застави у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; рахунок отримувача: UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду залежно від стадії кримінального провадження за кожним викликом,

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання,

-утриматись від спілкування із потерпілим, свідками у даному кримінальному провадженні,

-не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду,

-здати на зберігання до Солом`янської окружної прокуратури міста Києва свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити 60 днів з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Солом`янський районний суд м. Києва.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1