Справа № 645/1959/23
Провадження № 1-кс/645/542/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000621 від 15.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження майном, а саме на речові докази, які вилучено за результатами проведення огляду місця події на території квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1) мобільний телефон Samsung, який вилучено до сейф-пакету № 7099017; 2) пластикову колбу з надписом «Фостоксін», яку поміщено до паперового конверту та опечатано.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 14.05.2023 року о 19:31 годині до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 14.05.2023 року о 17:31 годині за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив спробу самогубства шляхом вживання отрути для гризунів.

За даним фактом 15.05.2023 року розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000621, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У зв`язку з невідкладною необхідністю, обумовленою загрозою знищення та втрати майна, на якому можуть бути збереженні сліди кримінального правопорушення і які можуть бути використані у якості доказів в суді, з добровільної згоди власника майна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 14.05.2023 року у період часу з 21 год. 30 хв. до 21 год. 50 хв. проведено огляд місця події квартири за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведення огляду місця події на території вказаної квартири виявлено та вилучено наступні об`єкти: 1) мобільний телефон Samsung, який вилучено до сейф-пакету № 7099017; 2) пластикову колбу з надписом «Фостоксін», яку поміщено до паперового конверту та опечатано.

15.05.2023 року слідчим була винесена постанова, якою вищевказані предмети були визнані речовими доказами.

Слідчий вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки слідчого обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 4 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

16 травня 2023 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000621 від 15.05.2023 року, виявленого та вилученого під час огляду місця події 14.05.2023 року (неділя). Вказане клопотання було направлено на адресу суду поштою 15.05.2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчим не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000621 від 15.05.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

14.05.2023 року в період часу з 21:30 до 21:50 годин, у присутності двох понятих, за участю спеціаліста та власника (користувача) приміщення чи іншого володіння особи, був проведений огляд місця події квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено 1) мобільний телефон Samsung, який вилучено до сейф-пакету № 7099017; 2) пластикову колбу з надписом «Фостоксін», яку поміщено до паперового конверту та опечатано.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 15 травня 2023 року вилучені під час огляду місця події 14 травня 2023 року речі, зазначені вище, визнано речовими доказами.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, які було виявлено та вилучено під час огляду місця події 14 травня 2023 року на території квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 1) мобільний телефон Samsung, який вилучено до сейф-пакету № 7099017; 2) пластикову колбу з надписом «Фостоксін», яку поміщено до паперового конверту та опечатано, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вказаним майном.

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню № 0000621 від 15.05.2023 року у камері зберігання речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 16.05.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1