Справа № 635/1075/23
Провадження № 1-кп/635/114/2023
УХВАЛА

08 червня 2023 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченої - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.

Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити запобіжний захід обвинуваченій ОСОБА_4 на 60 днів, без визначення застави, посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачена може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 днів, без визначення застави, посилаючись на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно Закону України N 558-1Х від 13.04.2020 р. про внесення зміни до п. 20-5 розділу XI "Перехідні положення" КПК України щодо особливостей розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, який продовжений до 30.06.2023 р. Постановою Кабінету Міністрів України за N 383 від 25.04.2023 р., у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Як убачається з матеріалів справи, строк запобіжного заходу обвинувачених спливає 10 червня 2023 р.

Згідно з наказом голови Харківського районного суду Харківської області від 12.05.2023 №05-03/91, суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_8 перебуває у щорічній відпустці з 29.05.2023 по 27.06.2023.

Згідно з наказом голови Харківського районного суду Харківської області від 19.05.2023 №05-03/97, суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_9 перебуває у щорічній відпустці з 05.06.2023 по 30.06.2023.

Викладені обставини є підставою для розгляду клопотань прокурора суддею, що входить до складу колегії суддів, одноособово.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченим, просив задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_6 в підготовчому судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора, пояснивши, що в умовах СІЗО пробув 15 днів, пролежав із запаленням легень, бігти нікуди, просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 підтримав думку підзахисного, пояснив, що останній майже рік перебуває під вартою, рух по справі відсутній, лише продовжується запобіжний захід. ОСОБА_6 перехворів на двосторонню пневмонію, в умовах СІЗО належну медичну допомогу неможливо надати, ОСОБА_6 розуміє тяжкість відповідальності, тому не буде переховуватись, всі докази по справі зібрано, тому впливати на них він не може, просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачена ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, пояснивши, що нікуди не переховувалась, з колишнім чоловіком спілкувалась лише щодо дочки та онучки, зауважила, що немає доказів, що ОСОБА_10 є працівником ГРУ. Пояснила, що має хронічне захворювання, погано ходить.

Захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні підтримав позицію підзахисної, пояснивши, що обвинувачена майже рік під вартою, процесуальні дії по справі не проводяться, вона має хворобу, документи на підтвердження будуть долучені до справи, намір тікати нічим не підтверджується, жодні ризики не доведені, тому просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 30.08.2022 відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів без визначення застави. Надалі, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 неодноразово продовжувався, останній раз до 10.06.2023.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 24.09.2022 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів без визначення застави. Надалі, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 неодноразово продовжувався, останній раз до 10.06.2023.

У зв`язку із спливом строку запобіжного заходу прокурор звернувся із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.

Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Характер та фактичні обставини інкримінованого обвинуваченим кримінального правопорушення свідчать про їх підвищену суспільну небезпеку. Санкція інкримінованого обвинуваченим злочину, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна.

У контексті практики Європейського суду з прав людини слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Суд бере до уваги, що ОСОБА_4 та ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до особливо тяжкого злочину.

Враховуючи дані про особу обвинувачених, тяжкість покарання, що їм загрожує у разі визнання їх винуватості, суд погоджується з доводами прокурора, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КК України, існує.

При цьому, надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватись від суду, суд враховує, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій обвинувачених є об`єктивні підстави вважати, що обвинувачені можуть переховуватись від суду, в тому числі з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину.

Суд не погоджується з наявністю у обвинувачених ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, та вважає, що прокурором не доведено ризик вчинення ОСОБА_4 та ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, оскільки обвинувачені раніше до кримінальної відповідальності не притягувались.

На думку суду, прокурором також не доведена наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки прокурором не надано жодних доказів в обґрунтування припущення можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, їх не конкретизовано.

Зазначені обставини у сукупності свідчать про продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, вірогідність його настання є досить високою.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, які інкримінують обвинуваченим, кількість епізодів злочинної діяльності, ту обставину, що обвинуваченим інкримінується злочин проти основ національної безпеки України під час дії воєнного стану, який введений на території України відповідно до указу президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що є найбільш небезпечним посяганням на суспільні відносини, які забезпечують державну безпеку, обороноздатність, незалежність країни, її конституційний лад, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність злочину, а також той факт, що в даному випадку застосування більш м?якого запобіжного заходу не можливо, оскільки інші заходи, на думку суду, не стримають обвинувачених від спроби переховуватись, та зазначає про наявність правових підстав для задоволення клопотання в повному обсязі.

Враховуючи наведене, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави. Так, слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави оскільки ОСОБА_4 та ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 183, 197, 199, 217, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 06 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 06 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченими в той же строк з моменту вручення їм копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошено 12 червня 2023 р.

Суддя ОСОБА_1