Провадження №1-кс/369/3138/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002812, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання прокурора Боярського відділу Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002812, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.09.2023 до ВП №1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення по спец. лінії "102" про те, що 16.09.2023 року за адресою: Київська обл., Фастівський р-н.,

с. Жорнівка, вул. Лісна, 6, було зупинено автомобіль марки "ГАЗ" д.н.з. " НОМЕР_1 ", за кермом якого був гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був не пристегнутий паском безпеки. Під час складання адміністративних матеріалів останній поклав до службового автомобілю грошові кошти у сумі 3 200 грн за для уникнення відповідальності за ч 1 ст 130 КУпАП.

У період часу з 11 год. 50 хв. по 12 год. 30 хв. 15.08.2023 проведено огляд місця події, а саме службового транспортного засобу марки «Toyota Corolla», державний реєстраційний знак « НОМЕР_2 » на синьому фоні, білого кольору, який знаходився за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення огляду, в бардачку, вище вказаного авто, було виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 3 200 грн. (три тисячі двісті), а саме: шістнадцять купюр номіналом по 200 грн. за №№ ХИ1290814, СГ8590715, ЗД9606214, СД2791803, ХЗ3785925, СЗ0455790, УК4571807, УМ5116774, ГГ8689358, ЄИ1492192, ТЄ5563909, ГЕ0365442, ЗЕ8282782, ЕЖ4516593, УИ9605609, ХГ2192506, які поміщено до спеціального пакету №PSP1210146.

У даному випадку на вищевказане, а саме: грошові кошти у сумі 3 200 грн. (три тисячі двісті), а саме: шістнадцять купюр номіналом по 200 грн. за

№№ ХИ1290814, СГ8590715, ЗД9606214, СД2791803, ХЗ3785925, СЗ0455790, УК4571807, УМ5116774, ГГ8689358, ЄИ1492192, ТЄ5563909, ГЕ0365442, ЗЕ8282782, ЕЖ4516593, УИ9605609, ХГ2192506, які поміщено до спеціального пакету №PSP1210146, котрі належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх відчуження, розпорядження та/або користування пошкодження, псування, зникнення, приховування, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи те, що майно, яке було виявлене та вилучене 16.09.2023 а саме: грошові кошти у сумі 3 200 грн. (три тисячі двісті), а саме: шістнадцять купюр номіналом по 200 грн. за №№ ХИ1290814, СГ8590715, ЗД9606214, СД2791803, ХЗ3785925, СЗ0455790, УК4571807, УМ5116774, ГГ8689358, ЄИ1492192, ТЄ5563909, ГЕ0365442, ЗЕ8282782, ЕЖ4516593, УИ9605609, ХГ2192506, які поміщено до спеціального пакету №PSP1210146, котрі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мають значення речового доказу, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для їх відчуження, пошкодження, приховування, з урахуванням підстав ризиків невжиття заходів забезпечення кримінального провадження та доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені вище речі.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

В судове засідання слідча не з`явилась. В клопотанні просить розгляд проводити у її відсутність. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у сумі 3 200 грн. (три тисячі двісті), а саме: шістнадцять купюр номіналом по 200 грн. за №№ ХИ1290814, СГ8590715, ЗД9606214, СД2791803, ХЗ3785925, СЗ0455790, УК4571807, УМ5116774, ГГ8689358, ЄИ1492192, ТЄ5563909, ГЕ0365442, ЗЕ8282782, ЕЖ4516593, УИ9605609, ХГ2192506, які поміщено до спеціального пакету №PSP1210146 із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, до скасування арешту майна у встановленому Кодексом порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ