Провадження №11-сс/801/338/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вінницького районного суду Вінницької області від 26 травня 2023 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 09.06.2022,

Зміст судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою слідчого судді Вінницького районного суду Вінницької області від 26 травня 2023 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 09.06.2022.

Висновки слідчого судді щодо відмови у задоволенні скарги мотивовані тим, що заява ОСОБА_5 від 09 червня 2022 року не містить об`єктивних даних, які дійсно б свідчили про вчинення суддею Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 161, 364, 365, 376, 382 КК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою, за вимогами якої просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою задовольнити подану ним скаргу на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області.

В обґрунтування апеляційної скарги заявник зазначає, що слідчим суддею постановлено незаконну та необґрунтовану ухвалу, висновки якої не відповідають фактичним обставинам справи, чим порушено його права, у заяві про злочин чітко вказано об`єктивні дані, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, проте слідчий суддя не надавши належної оцінки зазначеним у скарзі доводам, відмовив у її задоволенні.

Також просить поновити строк на апеляційне оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням ухвали слідчого судді.

Позиції учасників провадження.

Заявник ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився. При цьому в апеляційній скарзі просив проводити за його участю в режимі відеоконференції в системі EASYCON. Судом ОСОБА_5 повідомлявся про час та місце судового засідання, про що на зазначену ним електронну адресу 12.06.2023 о 16:04:57 годин направлено повідомлення, яке доставлено до електронної скриньки того ж дня о 16:17:41.

У призначений час ОСОБА_7 на зв`язок не вийшов.

Прокурор в ОСОБА_8 надіслала суду заяву про розгляд апеляційної скарги у її відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття, у зв`язку з чим суд вважає за можливе провести розгляд апеляційної скарги за відсутності учасників провадження.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідача, ознайомившись з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке міститься в апеляційній скарзі та власне апеляційною скаргою, а також з матеріалами судового провадження, суд приходить до висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає до задоволення, а в задоволенні апеляційної скарги необхідно відмовити виходячи з наступного.

За вимогами п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК.

У випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказані обставини за їх клопотанням можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 27 травня 2019 року по справі № 461/1434/18).

З матеріалів провадження вбачається, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена з викликом особи, яка її оскаржує. У той же час ОСОБА_5 отримав повний текст ухвали поза межами строку на її оскарження.

За вказаних обставин суд вважає за можливе вважати причиною пропуску особою строку апеляційного оскарження необізнаність з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, а отже поважною причиною пропущення строку на апеляційне провадження, у зв`язку з чим, з метою забезпечення права особи на апеляційне оскарження та на доступ до правосуддя, клопотання ОСОБА_5 слід задовольнити, поновивши особі строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вінницького районного суду Вінницької області від 26 травня 2023 року.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні.

Положеннями ч. 1 ст. 9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

На досудовому провадженні згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП У Вінницькій області, в обґрунтування якої вказав на порушення вимог ст. 214 КПК щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 09 червня 2022 року про вчинення суддею Вінницького міського суду ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 161, 364, 365, 376, 382 КК України. При цьому за змістом його заяви про вчинення зазначених злочинів свідчить факт незаявлення слідчим суддею самовідводу.

Слідчим суддею, зокрема, встановлено, що зі змісту заяви ОСОБА_5 від 09 червня 2022 року не вбачається об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення суддею кримінальних правопорушень.

При перегляді оскаржуваної ухвали суд апеляційної інстанції погоджується з мотивами та висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі від 26 травня 2023 року щодо відмови у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб органу Національної поліції, при цьому, оцінюючи обґрунтованість доводів апеляційної скарги, враховує таке.

Чинним КПК закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст.2 14 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), за якою якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Суд також наголошує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Перевіривши доводи апеляційної скарги щодо порушення вимог положень ст. 214 КПК, суд вважає, що слідчим суддею правомірно зазначено про відсутність об`єктивних даних, що свідчать про вчинення суддею Вінницького міського суду ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, з чим закон безпосередньо пов`язує внесення відомостей до ЄРДР, в той же час ухвалення суддею у межах своїх повноважень судового рішення об`єктивно не може розглядатися як вчинення злочину, а є підставою для оскарження цього рішення у визначеному процесуальним законом порядку. При цьому у разі незаявлення самовідводу суддею, таким правом наділені інші учасники судового провадження.

Тому слідчим суддею правильно встановлено, що посилань ОСОБА_5 на викладені у скарзі обставини недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування за його заявою від 09 червня 2022 року, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для притягнення до відповідальності посадових осіб у разі прийняття ними рішень, які не задовольняють ту чи інші особу.

Таким чином, наявні в матеріалах скарги ОСОБА_5 відомості про вчинені кримінальні правопорушення не підлягають внесенню до ЄРДР уповноваженими особами Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, оскільки зазначені у матеріалах скарги обставини не свідчать про вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і що описані в скарзі факти потребують перевірки засобами кримінального процесу, тому прийняте слідчим суддею рішення є правильним по суті.

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали слідчим суддею повністю дотримано вимоги процесуального законодавства, порушень норм КПК, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, в тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання заявника ОСОБА_5 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_5 строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вінницького районного суду Вінницької області від 26 травня 2023 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького районного суду Вінницької області від 26 травня 2023 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 09.06.2022 залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: