Справа № 214/1034/17
У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

17 серпня 2023 року слідчий суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривому Розі, клопотання слідчого СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за №0001016 від 15.04.2016 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Євпаторія АР Крим, громадянина України, маючого неповну середню освіту, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

16 травня 2015 року, у проміжок часу з 15 години до 23 години, у третю зміну роботи, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді кріпильника дільниці №9 ШБУ ш. «Батьківщина ПАТ «КЗРК», за попередньою змовою з кріпильниками ланки тієї ж дільниці ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , знаходячись на горизонті 1390 м виробітки «Головний квершлаг» ш. «Батьківщина ПАТ «КЗРК», розташованої на вул. Світлогрській в Саксаганськогму районі м. Кривого Рогу, діючи з корисливих мотивів, будучи впевненими, що за їх діями ніхто не спостерігає та вони носять таємний характер, реалізуючи умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, таємно викрали 10,5 м кабелю МФ-100 загальною вагою 0,00935 т, що перебував на балансі ПАТ «КЗРК», вартістю 841,50 грн., який знаходивсь там же, після чого зазначені особи шляхом застосування підручних засобів порізали нерівномірними частинами викрадений кабель, в подальшому змотали його ізолюючою стрічкою у три пакування та задля досягнення єдиного злочинного умислу, направленого на викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 піднялись на нульову відмітку шахти та, знаходячись на охоронюваній території ш. «Батьківщина» ПАТ «КЗРК», направляючись до виходу з території підприємства та намагаючись зникнути з місця вчиненого кримінального правопорушення разом з викраденим майном, були зупинені та викриті співробітниками служби охорони ПАТ «КЗРК».

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, за ознаками: незакінчений замах, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений за попередньою змовою групою осіб.

Місцезнаходження ОСОБА_5 невідоме, оскільки останній переховується від органів досудового розслідування.

23 жовтня 2015 року ОСОБА_5 було оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

23 жовтня 2015 року відповідно до ст. ст. 40, 111, 135, 278 КПК України письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, винесене відносно ОСОБА_5 , поштою направлено керівнику ТОВ «Комбінат благоустрою» ОСОБА_8 з проханням забезпечити вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 , про що було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки виникла необхідність в розшуку ОСОБА_5 .

У ході розслідування кримінального провадження були виконані всі можливі заходи щодо встановлення місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_5 , але на даний час місцезнаходження останнього не встановлено.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , іншими матеріалами у їхній сукупності та послідовності.

У діях ОСОБА_5 убачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладає на необхідність запобігання подальшим спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

На протязі усього досудового слідства ОСОБА_5 своїми діями навмисно заважає досягненню істини у кримінальному провадженні, а саме переховується від органу досудового слідства, родичі навмисно не повідомляють про місце знаходження останнього. Всі слідчі (розшукові) дії щодо встановлення місцезнаходження ОСОБА_5 виконані.

У матеріалах кримінального провадження міститься довідка про те, що ОСОБА_5 перетнув державний кордон України 02 червня 2015 року (виїзд) в пункті пропуску Козача Лопань на транспортному засобі «74 КР. РІГ - МОСКВА», серія та номер паспорту « НОМЕР_1 ».

15 серпня 2023 року слідчим винесено постанову про відновлення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні для проведення слідчих дій.

15 серпня 2023 року слідчим винесено постанову про оголошення підозрюваного в міжнародний розшук.

Як було встановлено під час досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_5 на територію України не повертався, про що свідчить відповідь з центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби.

Таким чином, слідчий, беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, переховується від органів досудового розслідування, що унеможливлює забезпечення виконання повних і всебічних слідчих дій, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, вважає, що ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого за підстав, викладених у клопотанні.

Заслухавши прокурора, дослідивши клопотання з додатками, суд приходить до такого.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

За змістом п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Як вбачається із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

У відповідності до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Як убачається з матеріалів клопотання, підозрюваний ОСОБА_5 перетнув державний кордон України 02 червня 2015 року (виїзд) в пункті пропуску Козача Лопань на транспортному засобі «74 КР. РІГ - МОСКВА», серія та номер паспорту « НОМЕР_1 », а 15 серпня 2023 року слідчим винесено постанову про оголошення підозрюваного в міжнародний розшук.

Також, як було встановлено під час досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_5 на територію України не повертався, про що свідчить відповідь з центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби.

Отже, у разі перебування особи у міжнародному розшуку, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 193 КПК України, рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, за своєю правовою природою є дозволом на затримання останнього з метою приводу, що передбачено ч. 3 ст. 187 КПК України Оскільки до підозрюваного не застосовується запобіжний захід, він не може утримуватися під вартою. Після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах знаходження підозрюваного в міжнародному розшуку, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.

Також судом при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді.

Отже, при вирішенні питання про обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження№0001016 від 15.04.2016 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

23 жовтня 2015 року ОСОБА_5 у рамках даного кримінального провадження у порядку ст. 278 КПК України було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, за ознаками: незакінчений замах, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинений за попередньою змовою групою осіб.

23 жовтня 2015 року відповідно до ст. ст. 40, 111, 135, 278 КПК України письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, винесене відносно ОСОБА_5 , поштою направлено керівнику ТОВ «Комбінат благоустрою» ОСОБА_8 з проханням забезпечити вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 , про що було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки виникла необхідність в розшуку ОСОБА_5 .

За приписами ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Частиною 1 ст. 278 КПК України, передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Частина 3 ст. 111, ч. 1 ст. 135 КПК України визначають, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Зі змісту ч. 2 ст. 135 КПК України вбачається, що повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа тимчасово відсутня за місцем проживання, для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

У зв`язку з неможливістю встановлення місця перебуванням підозрюваного та неможливістю вручення йому повідомлення про підозру особисто у день його складення орган досудового розслідування вжив заходів із вручення його у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Згідно матеріалів кримінального провадження, доданих до клопотання, вбачається, що 23 жовтня 2015 року відповідно до ст. ст. 40, 111, 135, 278 КПК України письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, винесене відносно ОСОБА_5 , поштою направлено керівнику ТОВ «Комбінат благоустрою» ОСОБА_8 з проханням забезпечити вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_5 , про що було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки виникла необхідність в розшуку ОСОБА_5 ..

Із огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що орган досудового розслідування належним чином вжив заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України, повідомлення про підозру ОСОБА_5 , останній набув у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваного, а тому щодо нього може вирішуватися питання про обрання запобіжного заходу.

На думку слідчого судді, обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження у їх сукупності, а саме:

-протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-іншими матеріалами у їхній сукупності та послідовності.

Із огляду на вищенаведене, а також беручи до уваги повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 указаного кримінального правопорушення є обґрунтованою.

За результатами розгляду клопотання слідчий суддя вважає, що оглянутими матеріалами та прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до 5 років, і хоча зазначена обставина сама по собі не може бути підставою для існування ризику, що підозрюваний може переховуватись від суду, однак суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування, тому є підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину і розмір покарання, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Окрім того, на виклики слідчого підозрюваний ОСОБА_5 не з`являться, перетнув державний кордон України 02 червня 2015 року (виїзд) в пункті пропуску Козача Лопань на транспортному засобі «74 КР. РІГ - МОСКВА», серія та номер паспорту « НОМЕР_1 », місцезнаходження ОСОБА_5 невідоме у зв`язку з чим 15 серпня 2023 року слідчим винесено постанову про оголошення підозрюваного в міжнародний розшук.

Отже, зважаючи на все вищевикладене, слідчий суддя вважає, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, також прокурор в повному обсязі довів, що обмеження права підозрюваного на свободу є виправданим.

На переконання слідчого судді, такий висновок узгоджується з вимогами ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, так як тримання підозрюваної під вартою з наведених підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких кримінальних правопорушень.

Інших даних, які б указували на неможливість утримування підозрюваного під вартою, не здобуто.

За встановлених обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та доведеним, а обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у даному випадку відповідатиме обставинам вчиненого кримінального правопорушення, і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує таке втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що у випадку розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання такого запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, після затримання цієї особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі частини шостої ст. 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Також при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається (ч. 4 ст. 183 КПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 206, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 .

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .