Справа № 464/1692/22
пр.№ 1-кп/464/32/23
У Х В А Л А

27 липня 2023 року м.Львів

Сихівський районний суд м.Львова

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові в режимі відеоконференції кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні злочинів передбачених ч.1 ст.111, ст.436 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває вищевказане кримінальне провадження.

01 червня 2023 року прокурором подано клопотання про призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи. В обґрунтування клопотання покликається на те, що 25.03.2022 на підставі постанови старшого слідчого в ОВС 1 відділення СВ УСБУ у Львівській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні призначено судово- лінгвістичну експертизу по семантичному дослідженні писемного мовлення, проведення якої доручено спеціалістам експертного сектору ІСТЕ Управління СБ України у Волинській області. Крім цього, згідно вищевказаної постанови слідчим у кримінальному провадженні в розпорядження експертів було надано протокол огляду від 25.03.2022. На виконання вищевказаної постанови від 25.03.2022 старшого слідчого в ОВС 1 відділення СВ УСБУ у Львівській області ОСОБА_6 судовим експертом експертного сектору Українського НДІ СТ та СЕ СБ України в УСБУ у Волинській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні проведено судово-лінгвістичну експертизу по семантичному дослідженні писемного мовлення, за наслідками якої складено висновок експерта № 54/15/6-147 від 29.03.2022. В ході судового розгляду обвинувального акту у судовому засіданні 02.02.2023 допитано експерта ОСОБА_7 , яка, зокрема, підтвердила висновок експерта № 54/15/6-147 від 29.03.2022 та показала, що нею при проведенні вказаної експертизи досліджувався об`єктивний зміст текстових матеріалів (вищевказаних дописів), які були опубліковані ОСОБА_3 у соціальній мережі «Facebook» російською мовою. Водночас, під час допиту вказаного експерта встановлено, що вона має вищу освіту за спеціальністю «філологія», російською мовою вона вільно володіє та така для неї є зрозумілою, відповідною методикою експертам при проведенні експертиз не заборонено використовувати російські тексти та слова. Разом з цим, з вказаного допиту експерта ОСОБА_7 , з`ясовано, що російську мову вона вивчала лише у середній школі, а у період її навчання у вищому навчальному закладі (університеті) нею вивчались лише англійська та французька мови, згідно диплому вона може викладати лише зарубіжну літературу, а диплом перекладача російської мови у неї відсутній. В подальшому, в ході судового розгляду судом, на підставі клопотання прокурора, залучено перекладача російської мови ОСОБА_8 , якому доручено здійснити переклад на українську мову наявних у протоколі огляду від 25.03.2022, опублікованих ОСОБА_3 російською мовою текстових матеріалів (дописів). Надалі перекладачем російської мови ОСОБА_8 здійснено переклад на українську мову наявних у протоколі огляду від 25.03.2022, опублікованих ОСОБА_3 російською мовою текстових матеріалів (дописів). Вказаний переклад надано перекладачем у розпорядження суду у письмовому вигляді 12.04.2023. Разом з тим, беручи до уваги судову практику, Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, а також враховуючи те, що предметом проведеної судово-лінгвістичної експертизи (висновок експерта № 54/15/6-147 від 29.03.2022) були текстові матеріали, викладені у протоколі огляду від 25.03.2022 російською мовою, а у експерта, яка проводила вказану експертизу, диплом перекладача російської мови відсутній, що може викликати сумнів у правильності даного висновку, проте на даний час залученим судом перекладачем російської мови виконано переклад вищевказаного протоколу огляду від 25.03.2022 з російської на українську мову, з метою усунення в ході подальшого судового розгляду можливих суперечностей, просить призначити у даному кримінальному провадженні комплексну психолого-лінгвістичну експертизу.

08.06.2023 захисником подано клопотання у якому він просить включити на вирішення експерта до ухвали про призначення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи, крім питань запропонованих стороною обвинувачення, також питання сторони захисту. В обґрунтування клопотання покликається на те, що вирішення питань сторони захисту має значення для судового розгляду, оскільки об`єктивна сторона інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ст.111 КК України, полягає в наданні іноземній державі допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, тобто вчиненні якихось активних дій, спрямованих на полегшення реалізації злочинного задуму іноземної держави (в особі її представників) з метою досягнення поставленої мети - настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України. Вважає, що включення питань, запропонованих стороною захисту, повністю узгоджується із завданнями лінгвістичної експертизи, надаючи відповіді на ці питання експерт не вийде за межі своїх спеціальних знань та не буде вдаватися до юридичної оцінки.

Прокурор в судовому засіданні подане ним клопотання підтримав, просив задоволити. Крім того, зазначив, що покликання захисника на доцільність призначення лише лінгвістичної експертизи є безпідставними, оскільки з метою встановлення обставин, передбачених ст.91 КПК України необхідно використовувати у даному випадку способи, методи та знання не лише у галузі лінгвістики, а також психології. Тому психологічна експертиза, яка може бути включена в комплексну експертизу встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Крім того, у випадку дачі відповіді на поставленні ним питання з точки зору лише лінгвістики буде висвітлено відповіді однобічно, неповно, що може впливати на об`єктивність аналізу дій обвинуваченого. Щодо включення на вирішення експерта питань сторони захисту не заперечив.

Обвинувачений та його захисник проти клопотання про призначення експертизи не заперечили. Разом з тим, захисник заперечив щодо призначення саме комплексної психолого-лінгвістичної експертизи. Зазначив, що доцільно буде провести лише лінгвістичну експертизу, оскільки у випадку призначення психологічної експертизи перед експертом слід поставити інші питання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо заявленого клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.

У відповідності до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст. 84, ст.101 КПК України, одними з процесуальних джерел доказів є висновки експертів.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу».

Згідно ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Проведення експертизи є процесуальною дією, котра передбачає призначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в галузі науки, техніки, мистецтва або ремесла і які поставлені перед експертом за зверненням сторони кримінального провадження, за дорученням слідчого судді чи суду, або відповіді на які надані експертом за його ініціативою, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідно використати спеціальні знання.

Спеціальні знання можуть відноситися до будь-якої сфери людської діяльності - науки, техніки, мистецтва, ремесла. Винятки становлять правові знання. Експерт не вправі вирішувати питання правового характеру (наприклад, чи мало місце вбивство або самогубство; надання кваліфікації дій особи за певною статтею чи частиною статті кримінального закону; чи є нестача результатом розкрадання або недбалості тощо), навіть якщо вони перед ним поставлені.

Пунктом 6.2 розд. VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 передбачено, що психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого- автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого- почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.

Суд зазначає, що, під час проведення таких досліджень експерт не надає юридичної (правової) оцінки, ним встановлюються лише характер і форми інформації (висловлювань) в межах спеціальних лінгвістичних знань.

За вимогами ст.2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є забезпечення повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відтак, з метою встановлення обставин, які мають значення для кримінального провадження, забезпечення повного та неупередженого судового розгляду, суд вважає за необхідне призначити у даному кримінальному провадженні комплексну психолого- лінгвістичну експертизу, та включити на вирішення експерта питання які зазначені у клопотанні сторони обвинувачення, а також питання зазначені у клопотанні сторони захисту.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.332 КПК України після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта. У зв`язку із цим провадження у справі необхідно продовжити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 242, 332, 509 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора про проведення комплексної психолого-лінгвістичної експертизи - задовольнити.

Призначити комплексну психолого-лінгвістичну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи містяться у наданих на дослідження текстових матеріалах (перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022):

- публічні заклики до вчинення насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади? Який характер і форми вираження таких закликів?

- публічні заклики до вчинення зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України? Який характер і форми вираження таких закликів?

- пропаганда війни? Який характер і форми її вираження?

- висловлювання, спрямовані на розпалювання національної, релігійної ворожнечі та ненависті, на приниження національної честі та гідності, а також образа почуттів громадян у зв?язку з їхніми релігійними переконаннями? Який характер і форми вираження таких висловлювань?

2. Чи містяться у мовленнєвій діяльності зафіксовані у наданих на дослідження текстових матеріалах дописів у соціальній мережі Facebook (перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022), ознаки інформаційної діяльності, спрямованої на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості, обороноздатності, державній безпеці України?

3. Чи є надані на дослідження наявні у перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022 дописи такими, що покликані цілеспрямовано впливати на окремі групи населення України та російської федерації, та спрямовані на: суспільно-політичну дестабілізацію у державі; деморалізацію народу й армії?

4. Чи є надані на дослідження наявні у перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022 дописи такими, що спрямовані на: підрив морального духу населення та армії України; внесення розбрату між армією і народом; населенням України та російської федерації, його дезінформування; підбурювання населення до непокори діючій владі?

5. Чи можливо розглядати дії автора наданих на дослідження текстів, наявних у перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022 (виходячи з їх змісту та контексту) як акції вигідного впливу, які завдають шкоди безпеці України в інформаційній сфері, як форма підривної діяльності проти держави України?

6. Чи можливо розглядати зміст наданих наявних у перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022 дописів як такий, що сприяє військово-політичному керівництву російської федерації у підривній діяльності проти України у формі втручання, деморалізації суспільства та армії України, схиляння військово-політичного керівництва України до поступлення територіями України на користь держави-агресора?

7. Чи містяться в наданих на дослідження текстових матеріалах (перекладеному з російської на українську мову протоколі огляду від 25.03.2022):

- вказівки, настанови, накази, прохання, пропозиції, спонукання, які адресовані безпосередньо до представників іноземної держави, із закликом до вчинення ними яких-небудь дій, спрямованих на проведення підривної діяльності проти України? Якщо так, то в яких конкретно реченнях, словах, фразах містяться такі висловлювання?

- висловлювання, які б очевидно свідчили про надання автором цих текстів згоди, обіцянки та/або пропозиції надавати яким-небудь чином допомогу іноземній державі в проведенні підривної діяльності проти України? Якщо так, то в яких конкретно реченнях, словах, фразах містяться такі висловлювання?

- висловлювання, які б очевидно свідчили про визнання (підтвердження) автором цих текстів факту надання допомоги іноземній державі в проведенні підривної діяльності проти України? Якщо так, то в яких конкретно реченнях, словах, фразах містяться такі висловлювання?

Доручити проведення експертизи експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Для проведення експертизи направити у розпорядження експертів протокол огляду від 25.03.2022 на 7арк.; перекладений з російської на українську мову протокол огляду від 25.03.2022.

Копію ухвали для виконання направити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1