ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/824/23
Провадження №1-кс/477/463/23
УХВАЛА

про скасування арешту майна

18 травня 2023 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт приватного підприємства «Менада», про скасування арешту, подане в межах кримінального провадження №0000053 від 09 лютого 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2023 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт приватного підприємства «Менада» звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області з клопотанням про скасування арешту майна, подане в межах кримінального провадження № 0000053 від 09 лютого 2023 року, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 04 травня 2023 року у справі №477/824/23 у кримінальному провадженні на майно приватного підприємства «МЕНАДА», код юридичної особи 23043331 засновником та кінцевим бенефіціаром якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на розрахункові рахунки підприємства: № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299; № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299; № НОМЕР_3 , відкритий в АТ «КБ «Глобус», МФО 380526; № НОМЕР_4 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 322313; № НОМЕР_5 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 326739; № НОМЕР_6 в Державному казначействі України, МФО 899998.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 04 травня 2023 року при розгляді клопотання слідчого про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також було накладено арешт на розрахункові рахунки приватного підприємства «МЕНАДА», код юридичної особи 23043331 засновником та кінцевим бенефіціаром якого є підозрювана.

Вважає, що арешт на рахунки підприємства було накладено необґрунтовано, так як указане підприємство не є суб`єктом кримінального правопорушення та відносно підприємства не здійснюється жодного кримінального провадження.

Крім того, за ознаками складу кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 до юридичної особи не можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру, з огляду на що відсутні підстави для накладення арешту на майно (рахунки) цього підприємства.

Внаслідок накладеного арешту на рахунки підприємства, останнє позбавлене можливості ведення повноцінної господарської діяльності.

Прокурором не наведено та судом не встановлено будь-яких достовірних відомостей про протиправні дії посадових осіб приватного підприємства «МЕНАДА», посадовим особам підприємства не оголошувалися підозри, а тому, з огляду на частину третю статі 132 КПК України, в даному випадку не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Просить скасувати арешт, накладений на розрахункові рахунки підприємства.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт уповноважена особа приватного підприємства «МЕНАДА» у судове засідання не з`явився.

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, надіслав до суду заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі.

Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання також не з`явився, подавши заяву про розгляд клопотання за її відсутності, при вирішенні питання про скасування арешту на розрахункові рахунки приватного підприємства «МЕНАДА» покладалася на розсуд суду.

Згідно з положенням частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до положень частини другої статті 174 КПК України про час та місце розгляду клопотання про скасування арешту майна повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Чинними положеннями КПК України не передбачена обов`язкова участь зазначених осіб під час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Враховуючи положення статті 174 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду клопотання про скасування арешту майна, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд клопотання за відсутності сторін.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Положенням частини другої статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини п`ятої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з частиною першою статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що при розгляді клопотання про скасування арешту слідчий суддя з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у частині другій статті 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Слід зауважити, що під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не оцінює законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, оскільки вказане питання відноситься до виключної компетенції суду апеляційної інстанції, а вирішує питання щодо обґрунтованості накладення арешту на майно з урахуванням нових доказів, які надаються слідчому судді під час розгляду клопотання та які не були відомі слідчому судді під час накладення арешту на майно.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 04 травня 2023 року з метою можливої конфіскації майна у кримінальному провадженні №0000053 від 09 лютого 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, накладено арешт на майно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 із забороною відчуження та розпорядження відносно об`єктів нерухомого майна, які належать їй на праві власності.

Цією ж ухвалою з метою можливої конфіскації майна юридична особи приватного підприємства «МЕНАДА», код юридичної особи 23043331 засновником та кінцевим бенефіціаром якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як заходу кримінально-правового характеру у кримінальному провадженні №0000053 від 09 лютого 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, накладено арешт на розрахункові рахунки підприємства: № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299; № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299; № НОМЕР_3 , відкритий в АТ «КБ «Глобус», МФО 380526; № НОМЕР_4 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 322313; № НОМЕР_5 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 326739; № НОМЕР_6 в Державному казначействі України, МФО 899998 із забороною користування, відчуження та розпорядження цими рахунками.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді, підставою для накладення арешту на вказане майно було забезпечення можливої конфіскації майна у кримінальному провадженні №0000053 від 09 лютого 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України.

Поряд з цим, як вбачається з досліджених слідчим суддею матеріалів слідчому судді прокурором не надано до суду доказів вчинення посадовими особами товариства будь-яких протиправних дій, або ж докази того, що арештоване майно дійсно може бути використаним у якості доказу в рамках даного кримінального провадження, та для подальшого забезпечення можливого цивільного позову та забезпечення відшкодування збитків.

Крім того, перелік підстав для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру наведено у статті 96-3 КК України, у якій відсутні підстави для застосування заходів такого характеру за наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК України.

Зазначені вище обставини підтверджують доводи адвоката ОСОБА_3 щодо необґрунтованості арешту накладеного на рахунки приватного підприємства «МЕНАДА».

Крім того, слідчим суддею встановлено, що внаслідок накладання арешту на розрахункові рахунки підприємства, останнє позбавлене можливості використовувати ці рахунки для провадження свої діяльності.

ОСОБА_4 , яка є кінцевим беніфіціарним власником підприємства, 04 травня 2023 року повідомлено про підозру вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

Відомостей, щодо участі приватного підприємства «МЕНАДА» у вчиненні цього кримінального правопорушення матеріали кримінального провадження не містять та прокурором не зазначені.

З огляду на приписи пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що накладений арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав порушує право заявника на вільне використання належного йому майна, та суперечить загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною четвертою статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

В ході судового розгляду встановлено, що розрахункові рахунки приватного підприємства «МЕНАДА», на які ухвалою від 04 травня 2023 року накладено арешт, використовується підприємством в межах здійснення господарської діяльності, а органом досудового розслідування в ході розгляду даного клопотання не підтверджено, що на ці рахунки надходили грошові кошти, які мають відношення до кримінального провадження та/або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, з огляду на що, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість поданого клопотання про скасування арешту майна.

Частиною першою статті 309 КПК України зазначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік цих ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала у відповідності до частини третьої статті 309 КПК України не може бути оскаржена.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170, 173, 174, 309, 532 КПК України

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт приватного підприємства «Менада» про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений згідно ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 04 травня 2023 року у справі №477/824/23 у кримінальному провадженні № 0000053 від 09 лютого 2023 року на майно приватного підприємства «МЕНАДА», код юридичної особи 23043331 засновником та кінцевим бенефіціаром якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на розрахункові рахунки підприємства:

№ НОМЕР_1 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299;

№ НОМЕР_2 , відкритий в АТ «КБ «Приватбанк», МФО 305299;

№ НОМЕР_3 , відкритий в АТ «КБ «Глобус», МФО 380526;

№ НОМЕР_4 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 322313;

№ НОМЕР_5 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», МФО 326739;

№ НОМЕР_6 в Державному казначействі України, МФО 899998.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6