Дата документу 01.09.2023 Справа № 318/1232/18
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №318/1232/18 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження №11-кп/807/1194/23 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2023 року місто Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_2 , вирішуючи питання щодо прийняття до розгляду апеляційної скарги обвинуваченого ОСОБА_3 на ухвалу Заводського районного суду м.Запоріжжя від 01 серпня 2023 року, якою задоволене клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_3 та продовжений строк дії запобіжного заходу щодо останнього у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 29 вересня 2023 року включно,

ВСТАНОВИЛА:

ухвалою Заводського районного суду м.Запоріжжя від 01 серпня 2023 року задоволене клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 та продовжений строк дії запобіжного заходу щодо останнього у виді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 29 вересня 2023 року включно.

На зазначену ухвалу обвинуваченим ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу.

При перевірці вказаної апеляційної скарги на відповідність вимогам ст.396 КПК України встановлені підстави для її повернення.

Відповідно до частини першої статті 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Статтею 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII (далі-Закон) регламентовано, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч.6 ст.13 Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. У судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів» (частини 1, 2 статті 14 цього Закону).

За змістом ст.12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Рішенням Конституційного суду України від 14 липня 2021 року (справа № 1-179/2019(4094/19) встановлено, що володіти українською мовою як мовою свого громадянства - обов`язок кожного громадянина України. При цьому кожен громадянин України є вільним у виборі мови або мов для приватного спілкування.

Водночас, у рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини третьої статті 29 КПК України, слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

При оскарженні судового рішення до апеляційного суду скарга має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову.

З огляду на зазначене, апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Такий правовий висновок викладений в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа №521/12324/18) та є обов`язковим для інших судів.

Проте, вищевказана апеляційна скарга обвинуваченим ОСОБА_3 подана без дотримання вищевказаних вимог закону, оскільки ця скарга складена недержавною (російською) мовою.

З урахуванням встановлених законодавством особливостей апеляційної перевірки ухвал слідчого судді та суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлених під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по сутті (зокрема відсутність стадії відкриття апеляційного провадження, обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги тощо), подана апеляційна скарга без руху не залишається та має бути повернута апелянту, що не позбавляє останнього права повторно звернутися з апеляційною скаргою з дотриманням вимог чинного законодавства.

Таким чином, у разі повторного звернення із апеляційною скаргою, обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно врахувати викладене в цій ухвалі.

УХВАЛИЛА:

апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_3 на ухвалу Заводського районного суду м.Запоріжжя від 01 серпня 2023 року, якою задоволене клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 та продовжений строк дії запобіжного заходу щодо останнього у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 29 вересня 2023 року включно, повернути особі, яка її подала обвинуваченому ОСОБА_3 .

Копію ухвали невідкладно надіслати обвинуваченому ОСОБА_3 разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала про повернення апеляційної скарги може бути оскаржена протягом трьох місяців з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду, а особою, яка утримується під вартою в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Суддя Запорізького

апеляційного суду ОСОБА_2