КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №757/7130/23 Слідчий суддя в суді першої інстанції - ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/2147/2023 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
Категорія: ст. ст. 170-173 КПК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою представника власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року, -

за участю:

прокурора ОСОБА_7 ,

представника власника майна ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року задоволено клопотання прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про накладення арешту на майно та накладено арешт на рухоме майно, що на праві власності належить ТОВ «Новітнє Обладнання» (), а саме:

- вантажні вагони у кількості 55 одиниць за такими номерами: 64227176, 64227218, 64227143, 64227135, 64242779, 64242787, 64243116, 64243256, 64243553, 64243603, 64244262, 64243025, 64243066, 64243074, 64243157, 64243538, 64243546, 64243587, 64243611, 64243637, 64242621, 64243124, 64243132, 64243223, 64243629, 64243645, 64243686, 64243702, 64244270, 64244353, 64243264, 64243678, 64244213, 64243207, 64243249, 64244288, 64244312, 64242563, 64244221, 64244239, 64242548, 64242605, 64243561, 64244320, 64243140, 64243579, 64244189, 64244247, 64244346, 64244304, 64244254, 64243652, 64243181, 64244205, 64227184, встановивши заборону будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись та/або користуватись будь-яким фізичним або юридичним особам зазначеним майном.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, представник власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвокат ОСОБА_6 , подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді. Постановити нову ухвалу, якою відмовити повністю у задоволенні клопотання прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000982 ТОВ «Новітнє Обладнання».

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала винесена з порушенням норм матеріального права та процесуального права, без дослідження усіх наявних доказів у їх сукупності.

Апелянт вказує на те, що прокурором не наведено даних, не надано належних та допустимих доказів, обґрунтованих тверджень на підтвердження того, що рухоме майно ТОВ «Новітнє Обладнання», є об`єктом кримінально протиправних дій та такими, що були одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що беззаперечно є порушенням приписів статей 132 та 170 КПК, що за своїм наслідком має слугувати підставою для скасування таких заходів арешту майна та оскаржуваної ухвали.

Також апелянт зазначає, що залізничні вагони ТОВ «Новітнє обладнання» придбало за Договором № 7619/010061/с від 02.04.2019 в ПАТ «Крюківський вагонобудівний завод» у встановленому законом порядку сплатило всі податки та поставило це майно на свій баланс.

Апелянт звертає увагу також на те, що як Печерським районним судом міста Києва так і Київським апеляційним судом неодноразово скасовувалися заходи арешту майна ТОВ «Новітнє обладнання» з огляду на необґрунтованість вжиття таких заходів.

Однак, органи досудового розслідування продовжують зловживати наданими їм процесуальними права та вкотре подають клопотання про накладення арешту на майно ТОВ «Новітнє обладнання» дестабілізуючи його роботу та можливість ведення господарської діяльності.

При цьому інформація, яка зазначається в клопотанні про накладення арешту майна та взята судом до уваги є такою, що не відповідає дійсності та спростовується наступним.

Так в клопотанні про накладення арешту, та в оскаржуваній ухвалі зазначено, що згідно акту надання послуг від 28.09.2018 № 18/09-2018/П-1 ТОВ «АВАНТА ПРОМ СІТІ» виконано роботи з розроблення програмного продукту Inlimited Media Cognitive Analitycs на суму 1 726 296,83 грн., проте ТОВ «Новітнє обладнання» не було здійснено оплату згідно із зазначеним актом. При цьому, ТОВ «АВАНТА ПРОМ СІТІ» не подано позов до суду з метоювиконання укладеного договору в частині здійснення оплати.

Проте, відповідно до платіжних інструкцій від 29 жовтня 2020 року № 295, від 09 листопада 2020 року № 304, від 10 листопада 2020 року № 305 оплату за даним договором ТОВ «Новітнє обладнання» проведено в повному обсязі.

Заявляючи повторне клопотання про накладення арешту на майно ТОВ «Новітнє Обладнання» прокурор не надав суду жодних нових доводів, доказів, аргументів для повторного накладення арешту на майно ТОВ «Новітнє Обладнання».

В обґрунтування заявленого клопотання прокурором наводяться ті ж самі доводи, що в період з 02.10.2017 по 20.11.2018 на рахунок ТОВ «Новітнє обладнання» було зараховано кошти від ряду суб`єктів господарювання як комерційної, так і державної форми власності, на загальну суму 135,82 млн. грн., з яких частина коштів отримана від державних установ, у сумі 134,49 млн. грн. (що становить 99,02%).

Однак, залишається незрозумілим, як з правової точки зору аргумент прокурора, щодо здійснення ТОВ «Новітнє обладнання» сталої господарської діяльності може свідчити про певні ризики, які потребують усуненню шляхом накладення арешту на майно юридичної особи.

З моменту внесення відомостей в ЄРДР 22.05.2017 до юридичної особи ТОВ «Новітнє Обладнання» не застосовано жодних заходів кримінально-правового характеру відповідно до положень частини восьмої статті 214 КПК України, крім того за даним кримінальним провадженням не пред`явлено жодного цивільного позову.

З вищенаведеного слід констатувати, що враховуючи відсутність врученої підозри власнику майна, поданого цивільного позову, щодо власника майна у відповідному кримінальному провадження, відсутність доказів які б вказували на ефективність подальшого збереження арешту майна та необґрунтованість та недоцільність вжиття таких заходів, ТОВ «Новітнє обладнання» вважає, що заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягають скасуванню.

Крім того апелянт звертає увагу на те, що Господарським судом міста Києва здійснено розгляд судової справи № 910/1172/21 та винесено рішення від 20.10.2021 яким у задоволенні позову Національної ради відмовлено повністю. Вказане рішення суду набрало законної сили та не оскаржувалося Національною радою. Вказаним рішенням підтверджена відсутність будь яких втрат Держави України внаслідок господарських правовідносин між ТОВ «Новітнє обладнання» та Національною радою, що в свою чергу свідчить про безпідставність посилання прокурора на вказані обставини, як на підставу необхідності застосування заходів арешту майна ТОВ «Новітнє обладнання».

Беззаперечно стверджувати, що залізничні вагони можуть бути придбані за кошти отримані за Договорами поставки з Національною радою з питань телебачення та радіомовлення, неможливо, без урахування того, що загальний баланс рахунку підприємства значно перевищував вартість даного майна, що підтверджується фінансовою звітністю на кінець 2018 року згідно з якою чистий дохід підприємства склав понад 148 824, 5 тис., грн., тобто понад 148 млн. грн.

При цьому вартість вагонів склала 82 500 000 грн., 50 % з яких згідно з умов Специфікації мали бути оплачені до укладення договору з Національною радою у 2019 році.

Із зазначеного не вбачається зв`язку між рухомим та нерухомим майном ТОВ «Новітнє обладнання» та з об`єктивною стороною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Строк, протягом якого здійснюватиметься досудове розслідування кримінального провадження № 0000982, на даний час чітко не окреслено, оскільки до повідомлення особі про підозру такий строк може неодноразово продовжуватись.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000982 було продовжено до 04 січня 2023 року відповідно до ухвали від 29 грудня 2021 року у справі № 757/68417/21-к. Тобто, станом на сьогодні строк досудового розслідування встановлений судом закінчений.

На обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що ТОВ «Новітнє Обладнання» не було повідомлено про розгляд клопотання про арешт майна, копію ухвали отримано представником 10.03.2023.

Прокурором другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 подано заперечення на апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , в яких останній просить відмовити у її задоволенні, а оскаржувану ухвалу слідчого судді залишити без зміни.

Заслухавши доповідь судді, доводи представника власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , в підтримку поданої апеляційної скарги, яку остання підтримала з наведених в ній підстав, пояснення прокурора, який заперечував щодо задоволення вказаної апеляційної скарги та вважав оскаржувану ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , та подані письмові заперечення прокурора на дану апеляційну скаргу, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог пункту 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Дослідженням матеріалів судового провадження встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна розглянуто без участі власника майна та його представника, дані про направлення власнику майна ухвали слідчого судді у матеріалах справи відсутні, а тому колегія суддів вважає за необхідне задовольнити вказане клопотання представника власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, що слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000982 від 04.07.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Під час досудового розслідування отримано інформацію про те, що в період з 02.10.2017 по 20.11.2018 на рахунок ТОВ «Новітнє Обладнання» було зараховано кошти від ряду суб`єктів господарювання, як комерційної так і державної форм власності, на загальну суму 135,82 млн. грн., з яких, частина коштів, отримана від державних установ - ДУ «ЦОП МВС України», Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, ДП «МТП Южний», ПРАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», ДНДЕКЦ МВС України, Ренійська філія ДП АМПУ Адміністрація РМП, Херсонська філія ДП АМПУ Адміністрація РМП, КП «Київський метрополітен», Головне Управління національної поліції в Херсонській області - в сумі 134,49 млн. грн.

Також, у ході досудового розслідування кримінального провадження, окрім іншого встановлюються обставини постачання протягом 2018 - 2019 років Інформаційних систем - Автоматизованого програмно-апаратного комплексу для здійснення офіційного моніторингу телерадіопрограм (далі - Товар або АПКМ) Національній раді України з питань телебачення і радіомовлення (далі Національна рада або Покупець).

Так, 17.09.2018 між Національною радою та ТОВ «Новітнє обладнання» (далі Постачальник) укладено договір поставки №17-09/2018-1, відповідно до якого Постачальник зобов`язується поставити Покупцю товар за кодом - ДК021:2015: 48810000-9 - Інформаційні системи (1-й етап створення та впровадження АПКМ) у кількості та цінами відповідно до Специфікації Товару.

15.05.2019 між Національною радою та Постачальником укладено договір поставки № 8/19 відповідно до якого Постачальник зобов`язується поставити Покупцю товар за кодом - ДК021:2015: 48810000-9 - Інформаційні системи (2-й етап створення та впровадження АПКМ) у кількості та цінами відповідно до Специфікації Товару.

Призначенням АПКМ є здійсненням Національною радою офіційного моніторингу телерадіопрограм відповідно до статті 11 та 13 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення».

Зазначену закупівлю товарів Національною радою здійснено за бюджетні кошти.

Згідно заяви про злочин Національної ради від 26.11.2019 № 10а/17 та показів працівників Національної ради автоматизований програмно-апаратний комплекс для здійснення офіційного моніторингу телерадіопрограм, який мало бути створено та впроваджено ТОВ «Новітнє Обладнання» до 27.08.2019, не відповідає меті, призначенню, визначеного договором. Функції програмного забезпечення АПКМ не відповідають технічному завданню, визначеного розділом 3.2 додатку 2 до Договору.

Відповідно до розділу 3 Методики визначення належності бюджетних програм до сфери інформатизації, затвердженої наказом Державного комітету зв`язку та інформатизації України від 06.06.2003 № 97 до проектів (робіт) з інформатизації належить зазначений АПКМ.

Частиною п`ятою статті 2 Закону України «Про Національну програму інформатизації» передбачено, що програми та проекти (або їх частини), які спрямовані на створення, розвиток та інтеграцію інформаційних систем, мереж, ресурсів та інформаційних технологій чи передбачають придбання засобів інформатизації з метою забезпечення функціонування державних органів, органів місцевого самоврядування, установ, організацій, що утримуються за рахунок бюджетних коштів, виконуються як складові частини Національної програми інформатизації, якщо інше не передбачено законодавством.

Частиною п`ятою статті 26 цього ж закону визначено, що державні органи та органи місцевого самоврядування, установи та організації, які утримуються за рахунок бюджетних коштів, подають Генеральному державному замовнику інформацію про створення, розвиток та інтеграцію, незалежно від джерел фінансування, інформаційних систем, мереж, ресурсів та інформаційних технологій, що забезпечують функціонування цих органів, установ, організацій, за винятком інформації, пов`язаної з національною безпекою та обороною держави.

Проте, згідно листа Міністерства цифрової трансформації України від 02.09.2022 № 1/04-2-7569 проекти інформатизації від Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення у 2018-2019 роках на погодження до Державного агентства з питань електронного урядування та Мінцифри не надходили.

Крім того, у кримінальному провадженні призначено експертизу виконаного проекту інформатизації від 03.10.2022, за зазначеними договорами поставки № 17-09/2018-1 та № 8/19. Відповідно до експертного висновку за результатами первинної експертизи від 10.11.2022, направленого Мінцифри листом від 17.11.2022 № 1/04-2-10339, об`єкт експертизи оцінюється як такий, що не повною мірою відповідає загальним принципам Концепції Національної програми інформатизації України.

В той же час, Згідно протоколу №3 від 26.12.2018 приймання послуг з встановлення програмного забезпечення 1-го етапу створення та впровадження АПКМ у відповідності до вимог технічного завдання згідно 3-го етапу плану поставки товару до договору №17-09/2018-1 від 17.09.2018, програмне забезпечення Inlimited Media Cognitive Analysis АПКМ встановлене, однак певні його функції, зокрема система транскрибування, інтерфейси робочих місць, а також його конфігурування не відповідають умовам договору від 17.09.2018 №17-09/2018-1.

При цьому, наказ на дослідну експлуатацію Національною радою не видавався та жодний документ, який свідчить про усунення недоліків, що установлені комісією, зокрема журнал дослідної експлуатації, протоколи та акти випробування 1-го етапу створення та впровадження АПКМ, щомісячні звіти ТОВ «Новітнє обладнання» щодо обсягів та переліку виконаних робіт тощо не складався.

Згідно додатку № 1 до договору поставки від 17.09.2018 № 17-09/2018-1 передбачалось постачання низки програмного забезпечення 1-го етапу створення та впровадження АПКМ, серед якого Inlimited Media Cognitive Analitycs.

Автором цього програмного забезпечення - Inlimited Media Cognitive Analytics є фізична особа, працівник ТОВ «Новітнє обладнання» ОСОБА_9 , який відповідно до договору від 17.09.2018 № 7 передав право на використання зазначеного програмного забезпечення ТОВ «Новітнє обладнання», з отриманням від товариства винагороди у розмірі 1000 гривень. В той же час, відповідно до зазначеного договору поставки № 17-09/2018-1 Національною радою за дане програмне забезпечення здійснено оплату 8 651,3 тис.грн.

Разом з цим, згідно Рішення № 383 від 08.02.2021 «Про розгляд рекомендацій Рахункової палати» Протокол №10, за результатами Звіту про результати фінансового аудиту Національної ради за 2018 рік, затвердженого рішенням Рахункової палати від 25.06.2010 № 14-6, було встановлено, що договір від 17.09.2018 № 17-09/2018-1 є нікчемним.

Відповідно до висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за результатами проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи від 14.09.2022 у програмному забезпеченні поставленому Національній раді не реалізовано більшість функції, що передбачались Додатком № 2 до договору поставки № 17-09/2018-1, а саме: №№ 4.1.1 - 4.1.27, 4.1.29 - 4.1.32, 4.2.3 - 4.2.7, 4.4.1 - 4.4.5, 4.5.1. 4.5.3 - 4.5.11, 4.6.2. - 4.6.4.

10.04.2019 при відсутності будь-якого підтвердження функціонування АПКМ, в порушення порядку складання Актів введення в експлуатацію основних засобів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.09.2016 № 818, Національною радою складено Акт введення в експлуатацію основних засобів № 12 М-2018.001, затвердженого головою Національної ради ОСОБА_10 .

Згідно з актом Держаудитслужби від 14.09.2022 Національній раді за наслідками укладення та виконання договору поставки № 17-09/2018-1 ТОВ «Новітнє обладнання» завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 40 379,00 тис.грн. Особами, які допустили ряд порушень зі сторони Національної ради визначено: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , та ТОВ «Новітнє обладнання» - ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_9 .

Надалі, за відсутності неналежного виконання умов Договору № 17-09/2018-1 Національною радою до річного плану закупівель на 2019 рік, внесено закупівлю UA-2019-04-26-001862-a, ДК 021:2015: 48810000-9 - Інформаційні системи, очікуваною вартістю - 60 714 000,00 грн, конкретна назва процедури закупівлі - 2-й етап створення та впровадження автоматизованого програмно-апаратного комплексу для здійснення офіційного моніторингу телерадіопрограм.

Вказана закупівля проведена за переговорною процедурою з наступним обґрунтуванням такої процедури: 2-й етап створення та впровадження автоматизованого програмно-апаратного комплексу для здійснення офіційного моніторингу телерадіопрограм є логічним продовженням 1-го етапу, на який в свою чергу у 2018 році було оголошено та проведено процедуру відкритих торгів з оприлюдненням оголошення англійською мовою (міжнародні торги) та визначено переможця - ТОВ «Новітнє обладнання».

З метою стандартизації та забезпечення сумісності роботи обладнання та програмного забезпечення складного програмно-апаратного комплексу, розробка якого здійснюється вперше саме для потреб Національної ради у відповідності до вимог статей 11 та 13 Закону України «Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення» щодо здійснення своїх повноважень у галузі контролю та нагляду. Зважаючи на документи надані ТОВ «Новітнє обладнання»: - свідоцтво про реєстрацію авторського права на твір № 83930 від 22.12.2018 на комп`ютерну програму «Inlimited Media Cognitive Analytics», яка використовується Національною радою у складі програмно-апаратного комплексу для здійснення офіційного моніторингу телерадіопрограм, створеного ТОВ «Новітнє обладнання» в ході виконання 1-го етапу у 2018 році.

Національною радою повторно не погоджено закупівлю 2-го етапу створення та впровадження АПМК з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Не дивлячись на те, що вказану закупівлю не погоджено Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації за результатами переговорної процедури закупівлі між Національною радою, в особі заступника голови ОСОБА_18 , та ТОВ «Новітнє обладнання», в особі генерального директора ОСОБА_16 укладено договір поставки від 15.05.2019 № 8/19.

Відповідно до розділу IV цього договору оплата Товару здійснюватиметься наступним чином:

- у 1 етапі Постачальник зобов`язується з дати зарахування на його розрахунковий рахунок попередньої оплати від Покупця у розмірі 100 % (від вартості всього обладнання) поставити його протягом 90 календарних днів, за адресами, визначеними у Додатку № 4 до цього договору.

- у 2 етапі Постачальник зобов`язується з дати зарахування на його розрахунковий рахунок попередньої оплати від Покупця у розмірі 50 % (від програмного забезпечення) поставити його протягом 90 календарних днів, за адресами, визначеними у Додатку № 4 до цього договору.

- у 3 етапі Постачальник протягом 90 календарних днів з дати зарахування на розрахунковий рахунок Постачальника попередньої оплати від Покупця в 1 етапі зобов`язується здійснити встановлення програмного забезпечення 2-го етапу створення та впровадження АПМК за адресами, визначеними у Додатку № 4 до Договору № 8/19. Покупець сплачує вартість встановлення програмного забезпечення 2-го етапу створення та впровадження АПМК протягом 15 банківських днів з дати підписання сторонами акту здавання-приймання наданих послуг.

Національна рада платіжними дорученнями від 29.05.2019 № 610 та 611 здійснила попередню 100% оплату за обладнання на суму 44114,0 тис. грн та 50% оплату за програмне забезпечення у сумі 6000,0 тис. грн.

Пізніше, всупереч етапності, визначеної пунктами 4.1.1, 4.1.2 розділу ІV Договору № 8/19, відповідно до акту приймання товару від 26.06.2019, затвердженого ОСОБА_18 (на 28 день) Комісія Національної ради № 2 прийняла програмне забезпечення 2-го етапу створення та впровадження АПМК вартістю 12000,00 тис. грн. і відповідно до платіжного доручення від 27.06.2019 № 808 оплатила решту 50% вартості зазначеного програмного забезпечення.

Відповідно до висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України за результатами проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи від 14.09.2022 у програмному забезпеченні поставленому Національній раді не реалізовано більшість функції, що передбачались Додатком № 2 до договору поставки № 8/19, а саме: №№ 3.2.1 - 3.2.3, 3.2.5 - 3.2.29, 3.2.31. - 3.2.34, 3.3.2 - 3.3.9, 4.2.1 - 4.2.14, 7.1 - 7.5.

Згідно з актом Держаудитслужби від 14.09.2022 Національній раді за наслідками укладення та виконання договору поставки № 8/19 ТОВ «Новітнє обладнання» завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 12 000,00 тис.грн. Особами, які допустили ряд порушень зі сторони Національної ради визначено: ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_14 , ОСОБА_22 , ОСОБА_15 , та ТОВ «Новітнє обладнання» - ОСОБА_16 .

Крім того відповідно до висновку експерта від 13.02.2023 № СЕ-19-23/5041-ВЗ на працівника Національної ради, який здійснював приймання обладнання від ТОВ «Новітнє обладнання» міг здійснюватися тиск направлений на приймання АПКМ та/або його частин, які не працювали.

Під час досудового розслідування отримано інформацію про те, що в період зазначених господарських операцій ТОВ «Новітнє Обладнання» набуло у власність рухоме та нерухоме майно, зокрема вантажні вагони у кількості 55 одиниць за такими номерами: 64227176, 64227218, 64227143, 64227135, 64242779, 64242787, 64243116, 64243256, 64243553, 64243603, 64244262, 64243025, 64243066, 64243074, 64243157, 64243538, 64243546, 64243587, 64243611, 64243637, 64242621, 64243124, 64243132, 64243223, 64243629, 64243645, 64243686, 64243702, 64244270, 64244353, 64243264, 64243678, 64244213, 64243207, 64243249, 64244288, 64244312, 64242563, 64244221, 64244239, 64242548, 64242605, 64243561, 64244320, 64243140, 64243579, 64244189, 64244247, 64244346, 64244304, 64244254, 64243652, 64243181, 64244205, 64227184.

26.10.2022 зазначені вантажні вагони у кількості 55 одиниць, слідчим визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

22.02.2023 прокурор другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на рухоме майно, що на праві власності належить ТОВ «Новітнє Обладнання» (), а саме:

- вантажні вагони у кількості 55 одиниць за такими номерами: 64227176, 64227218, 64227143, 64227135, 64242779, 64242787, 64243116, 64243256, 64243553, 64243603, 64244262, 64243025, 64243066, 64243074, 64243157, 64243538, 64243546, 64243587, 64243611, 64243637, 64242621, 64243124, 64243132, 64243223, 64243629, 64243645, 64243686, 64243702, 64244270, 64244353, 64243264, 64243678, 64244213, 64243207, 64243249, 64244288, 64244312, 64242563, 64244221, 64244239, 64242548, 64242605, 64243561, 64244320, 64243140, 64243579, 64244189, 64244247, 64244346, 64244304, 64244254, 64243652, 64243181, 64244205, 64227184, встановивши заборону будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись та/або користуватись будь-яким фізичним або юридичним особам зазначеним майном, з метою збереження речових доказів.

23.02.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва вказане клопотання прокурора задоволено та накладено арешт на вказане рухоме майно.

Приймаючи таке рішення, з урахуванням вище викладеного слідчий суддя також врахував, що 06.12.2022 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, що на праві власності належить ТОВ «Новітнє Обладнання», зокрема на вантажні вагони у кількості 55 одиниць.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31.01.2023 ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.12.2022 скасовано в частині накладення арешту на нерухоме майно, в іншій частині - ухвалу залишено без змін.

Разом з цим, 21.02.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва скасовано арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.12.2022 у справі №757/35173/22-к на вагони вказані вище.

Враховуючи, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва скасовано арешт на вказане вище майно, виникла необхідність у повторному накладенні арешту, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки вказане майно відповідає ознакам, передбаченим ст.98 КПК України.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на рухоме майно, що на праві власності належить ТОВ «Новітнє Обладнання» (), а саме: вантажні вагони у кількості 55 одиниць за такими номерами: 64227176, 64227218, 64227143, 64227135, 64242779, 64242787, 64243116, 64243256, 64243553, 64243603, 64244262, 64243025, 64243066, 64243074, 64243157, 64243538, 64243546, 64243587, 64243611, 64243637, 64242621, 64243124, 64243132, 64243223, 64243629, 64243645, 64243686, 64243702, 64244270, 64244353, 64243264, 64243678, 64244213, 64243207, 64243249, 64244288, 64244312, 64242563, 64244221, 64244239, 64242548, 64242605, 64243561, 64244320, 64243140, 64243579, 64244189, 64244247, 64244346, 64244304, 64244254, 64243652, 64243181, 64244205, 64227184, встановивши заборону будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись та/або користуватись будь-яким фізичним або юридичним особам зазначеним майном, оскільки вказане рухоме майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, є предметом кримінального правопорушення, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів погоджується, з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні доводи про накладення арешту на майно перевірялись судом першої інстанції. При цьому були досліджені матеріали судового провадження, а також, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання щодо арешту майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як встановлено під час апеляційного розгляду, слідчий суддя, обґрунтовано, у відповідності до вимог ст. ст. 131-132, 170-173 КПК України, наклав арешт на майно, з тих підстав, що воно у встановленому законом порядку визнано речовим доказом в рамках вказаного кримінального провадження та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

На думку колегії суддів, слідчий суддя під час розгляду клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту, перевірив співрозмірність втручання у права особи з потребами кримінального провадження.

Крім того, ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як вбачається з матеріалів долучених до клопотання органом досудового розслідування встановлено, що в період вище зазначених господарських операцій товариство ТОВ «НОВІТНЄ ОБЛАДНАННЯ» набуло у власність вантажні вагони у кількості 55 одиниць, що не виключає того, що вагони могли бути придбані за державні кошти отримані від Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, відповідно до угод між Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення та ТОВ «НОВІТНЄ ОБЛАДНАННЯ» укладених в 2018-2019 році (договір поставки №17-09/2018-1 від 17.09.2018 року та договір поставки 8/19 від 15.05.2019 року), відтак можуть бути речовими доказами у даному кримінальному провадженні, що розслідується у вчиненні кримінального правопорушення за ст. 209 КК України. За таких обставин застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим і необхідним у даному кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вказане майно, всупереч твердженням апелянта відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні № 0000982 від 04.07.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України, з урахуванням обставин викладених у клопотанні. При цьому постановою від 26.10.2022 року, вище зазначене майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а тому слідчим суддею арешт накладено обґрунтовано, за наявності для цього достатніх правових підстав.

При цьому, положення ст. 170 КПК України не забороняють повторного заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Також, арешт майна з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

З урахуванням цього слідчий суддя встановив належні правові підстави, передбачені ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вищевказане майно, що відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, всупереч доводам апелянта.

В свою чергу, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Таким чином, накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні, за наявності для цього підстав відповідає вимогам КПК України. Матеріали судового провадження свідчать, що застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні.

Доводи апеляційної скарги щодо порушень судом норм КПК України не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та зазначені в апеляційній скарзі обставини не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали суду.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, апелянтом не надано та колегією суддів не встановлено.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою майна у кримінальному провадженні належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей (майна) державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

При цьому колегія суддів бере до уваги також те, що в теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000982 триває, у якому 16.01.2023 призначено комплексну комп`ютерно-технічної експертизу та експертизу з питань у сфері інтелектуальної власності, а також 24.03.2023 призначено експертизу у сфері інтелектуальної власності, які станом на 21.06.2023 не виконані.

Враховуючи всі обставини в їх сукупності, колегія суддів вважає, що в даному конкретному випадку, накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, забезпечить справедливу рівновагу між суспільним інтересом та правомірною метою, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовують - арешт та метою, яку прагнуть досягти - збереження речових доказів.

Зважаючи на вищевикладене, в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на вказане майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи апеляційної скарги стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.

Твердження апелянта про те, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000982 було продовжено до 04 січня 2023 року відповідно до ухвали від 29 грудня 2021 року у справі № 757/68417/21-к, тобто, станом на сьогодні строк досудового розслідування встановлений судом закінчений, не заслуговують на увагу, з урахуванням положень ч. 8 ст. 615 КПК України відповідно до якої у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку. У відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 307, 309, 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду,

п о с т а н о в и л а:

Поновити представнику власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвокату ОСОБА_6 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23 лютого 2023 року, - залишити без зміни, а апеляційну скаргу представника власника майна ТОВ «Новітнє Обладнання» - адвоката ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4