КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 759/5052/23 Апеляційне провадження № 3-зв/824/11/2023Головуючий у суді першої інстанції - ОСОБА_8. Доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_9.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді ОСОБА_5., розглянув заяву громадянина Республіки Молдова ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом ОСОБА_6, який діє на підставі договору, про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Святошинського районного суду м. Києва від 05 квітня 2023 року, якою ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Святошинського районного суду м. Києва від 05.04.2023 визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000,00 грн в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Не погоджуючись з прийнятою постановою, ОСОБА_3 , через свого представника, подав апеляційну скаргу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.04.2023 для розгляду апеляційної скарги у справі визначено головуючого суддю - ОСОБА_7.

08.05.2023 канцелярією Київського апеляційного суду зареєстровано заяву ОСОБА_2 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7., яка мотивована тим, що у провадженні судді ОСОБА_7. перебувала справа № 752/12168/22 про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Представником ОСОБА_4 був адвокат ОСОБА_6.

У зазначеній справі, представником додавались усі необхідні докази на спростування вини ОСОБА_4 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, однак у постанові було зазначено про відсутність в матеріалах справи таких доказів. На думку заявника, такі дії судді ОСОБА_7. свідчать про її упередженість стосовно адвоката ОСОБА_6.

У п. 4 рішення Ради суддів від 08.06.2017 № 34 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до КУпАП, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Згідно зі ст. 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією України і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно зі ст. 3 Кодексу суддівської етики, суддя має докладати всіх зусиль до того, щоб на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини його поведінка була бездоганною.

У разі, коли виникає питання про відвід (самовідвід), значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним чином поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє відсутні докази чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінуючої зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу здійснення правосуддя.

А відтак, обґрунтування припускає можливість того, що суддя може бути цілком об`єктивним у ситуації, яка, тим не менше, викликає обґрунтовану підозру в упередженості, що вимагає відводу (самовідводу) судді.

Дослідивши матеріали справи та вимоги заявника вважаю, такі доводи необґрунтованими, а зміст заяви про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7. не свідчить про наявність підстав, передбачених законодавством для відводу судді.

З огляду на зазначене, приходжу до висновку про відсутність правових підстав, для задоволення заяви про відвід.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву громадянина Республіки Молдова ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом ОСОБА_6, який діє на підставі договору, про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7. залишити без задоволення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5