Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/1254/23
Провадження № 1-кс/382/70/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2023 року м. Яготин

Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , осіб відносно майна, яких вирішується питання про арешт майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000122 від 29.07.2023 року, передбаченого ст. 290 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернулася із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні сектору дізнання відділення поліції №2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходяться матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000122 від 29.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ст. 290 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 28.07.2023 до відділення поліції № 2 Бориспільського РУП надійшло повідомлення від працівника БПП в м. Бориспіль про те, що на 103 кілометрі автодороги сполученням "Київ-Харків" зупинено автомобіль марки «AUDI», «90», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході перевірки авто встановлено, що номер, який розташований на кузові автомобіля, нанесений кустарним шляхом.

Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області від 29.07.2023 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , видане 03.07.2014 на ім`я ОСОБА_5 , автомобіль сірого кольору марки AUDI модель 90 реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є ОСОБА_5 , ключі від автомобіля визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000122 від 29.07.2023 та визначено місце їх зберігання.

Метою арешту, як зазначає прокурор, є забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК) для запобігання можливості приховування тимчасово вилученого майна, або його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

Необхідність арешту майна полягає в тому, що виявлене та вилучене майно є речовим доказом вчинення кримінального правопорушення в розумінні ст. 98 КПК України і у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що в разі не накладення арешту на майно та повернення його користувачу ОСОБА_4 , він може приховати, пошкодити, або знищити такі докази з метою уникнення кримінальної відповідальності. Водночас забезпечення збереження речових доказів шляхом арешту майна дасть можливість органу досудового розслідування виконати вимоги ст. ст. 2, 9 КПК України щодо повного та всебічного розслідування кримінального правопорушення у відповідності до цього Кодексу, шляхом прийняття рішень та здійснення слідчих дій з використанням вилученого майна, в тому числі і шляхом проведення необхідних експертиз.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити. Особи, відносно майна, яких вирішується питання про арешт майна, проти задоволення клопотання не заперечили та поклались на розсуд суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. ст. 170-174 КПК України, та згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Таким чином, вбачаються передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення експертиз.

Слідчий суддя, враховуючи вищевикладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, є співмірним та відповідає завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 задовольнити.

2. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучено під час огляду місця події 28.07.2023 на 103 км автодороги Київ-Харків у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , видане 03.07.2014 на ім`я ОСОБА_5 , автомобіль сірого кольору марки AUDI модель 90 реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є ОСОБА_5 , ключі від автомобіля, шляхом заборони ОСОБА_4 та іншим фізичним чи юридичним особам відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном, окрім дізнавачу в даному кримінальному провадженні для проведення слідчих дій в рамках кримінального провадження.

3. Ухвала виконується негайно слідчим, прокурором у кримінальному провадженні.

4. На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1