Справа № 932/4009/23
Провадження № 1-кс/932/2233/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, непрацевлаштованого, місце проживаючого: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється за ч.4 ст.187 КК України,

в межах кримінального провадження, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001095 від 20.04.2023, -

В С Т А Н О В И В:

до слідчого судді звернувся слідчий СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , 16.03.2023 приїхали до потерпілого ОСОБА_8 та вимагали у нього грошові кошти, погрожуючи застосуванням насильства, використовуючи при цьому предмет, схожий на пістолет. В результаті нападу ОСОБА_7 та ОСОБА_4 заволоділи грошовими коштами ОСОБА_8 в сумі 50 тис. доларів США та 150 тис. грн. (загальна сума 2 095 500 грн.).

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст.187 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені пунктами 1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Оскільки злочин вчинений із застосуванням насильства, просить заставу не визначати.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, навів пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний зазначив, що його знайомий ОСОБА_7 попросив завести його з м. Києва до м. Дніпра, щоб забрати якісь речі. На орендованому авто вони приїхали до м. Дніпра, переночували там, і на наступний день поїхали забирати речі. Підорюваний сидів в автомобілі, виходи курити. Розмови між потерпілим та ОСОБА_7 не чув. За допомогу останній заплатив йому кошти.

Щодо запобіжного заходу вказав, що одружений, має дочку 2017 року народження які на даний час перебувають за межами території України. Підробляє неофіційно на будівництві, отримує дохід близько 10-ти, 20-ти тисяч гривень. Вказав, що грошей на заставу він не має, просив обмежитися домашнім арештом.

Захисники заперечив проти клопотання, зазначив про необґрунтованість підозри (зокрема про наявність пістолета вказує лише потерпілий, ОСОБА_4 не був обізнаний із умислом ОСОБА_7 на заволодіння коштами) та ризиків. Підозрюваний має міцні соціальні зв`язки.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисників, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 20.04.2023, за №0001095, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

31.05.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.187 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із погрозою насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

На підтвердження обґрунтованості підозри стороною обвинувачення надано наступні докази: показання потерпілого, що вказує на погрозу застосування насильства щодо нього та членів його сім`ї вказує що при цьому було демонстровано пістолет, впізнання потерпілим обох підозрюваних як нападників; показання свідка ОСОБА_9 , які узгоджуються із показаннями потерпілого та впізнання нею обох підозрюваних як нападників; докази оренди ОСОБА_4 автомобіля в м. Києві та поїздку на ньому у м. Дніпро 15 та 16 березня 2023 року; докази на підтвердження факту оренди підозрюваними житла в м. Дніпрі з 15 на 16 березня 2023 року; протоколом обшуку в автомобілі ОСОБА_7 у якому перебували обидва підозрюваних та при якому, ймовірно, вилучено частину викрадених речей; протокол огляду за місцем проживання ОСОБА_7 при якому, ймовірно, вилучено частину викрадених коштів, а також протокол допиту ОСОБА_10 від 30.05.2023, яка вказала, що її чоловік ОСОБА_7 проходить військову службу, проте час від часу з`являється до дому та зберігає там свої речі; протокол допиту свідка ОСОБА_11 , який вказав, що ОСОБА_7 було відомо про наявність у потерпілого грошових коштів у великому розмірі, та останній розпитував про потерпілого.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Версія підозрюваного спростовується показаннями свідка ОСОБА_9 та потерпілого.

Заперечення захисника не беруться до уваги на даній, початковій, стадії досудового розслідування.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Ризик можливого переховування, на даній початковій стадії досудового розслідування, підтверджується тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному - позбавленням волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна. Окрім того, хоча підозрюваний одружений та має дочку, на даний час такі знаходяться поза межами території України. Також підозрюваним не доведено факту наявності у нього роботи, яка б змогла його утримати за місцем проживання та не конкретизовано у чому полягає надання ним догляду батьку дружини.

Ризик можливого впливу на свідків підтверджується обставинами вчиненого злочину, зокрема із погрозами застосування насильства.

Ризик вчинення іншого правопорушення підтверджується недоведеністю підозрюваним наявності офіційного джерела доходу.

Враховуючи санкції ч.4 ст.187 КК України, приписи ст.183 КПК України, до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя приймає до уваги, що: надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного які не перешкоджають реалізації ризиків.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності та переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, слідчий суддя приходить до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

Враховуючи, що злочин було вчинено із погрозою застосування насильства, п.1 ч.4 ст.183 КПК України надає право слідчому судді не визначити розмір застави. Проте, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, у який спосіб висловлювалися погрози, не вбачаю необхідності скористатися відповідним правом.

Щодо розміру застави, то керуючись сумою викрадених грошових коштів та поясненнями підозрюваного про доходи, вважаю за необхідне призначити заставу в межах, визначених п.3 абзацу 1 ч.5 ст.182 КПКП України.

Із врахуванням встановлених ризиків покладаю на підозрюваного обов`язки, яких він повинен дотримуватися у разі внесення застави.

Більш м`який запобіжний захід не зможе виключити реалізацію встановлених ризиків.

Щодо строку запобіжного заходу то слідчий суддя обмежується строком досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовільнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту негайно, в залі суду.

Визначити заставу в розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 402 600 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

?повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

?утримуватися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_7 , потерпілим ОСОБА_8 , свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_11

?здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

?носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали до 28.07.2023.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 06.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1