Справа № 755/3912/21
У Х В А Л А

20.07.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , та учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 грудня 2020 року за № 0006209 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 146 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

у провадженні цього місцевого суду на етапі судового розгляду знаходиться вказане кримінальне провадження у якому потерпілим є ОСОБА_7 , котрий на неодноразові судові виклики, а саме: 16.03.2021, 19.03.2021, 20.04.2021, 31.05.2021, 10.06.2021, 21.07.2021, 04.08.2021, 07.09.2021, 13.10.2021, 03.11.2021, 07.12.2021, 14.01.2022, 15.02.2022, 03.03.2022, 12.05.2022, 07.06.2022, 27.07.2022, 25.08.2022, 13.09.2022, 06.10.2022, 19.10.2022, 07.11.2022, 23.11.2022, 06.12.2022, 21.12.2022, 16.01.2023, 07.02.2023, 13.03.2023, 04.04.2023, 27.04.2023, 29.05.2023, 15.06.2023, 20.07.2023 року, в судові засідання не прибуває, що призводить до відкладення судового розгляду та порушення принципу розумності строків як однієї із загальних засад кримінального судочинства та гарантії справедливого судового розгляду відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Разом з тим, згідно ст. 318 КПК судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження.

Отже, Суд, розглядаючи у порядку ст. 325 КПК питання можливих заходів спрямованих на забезпечення прибуття потерпілого до суду враховує таке.

Забезпечення проведення судового провадження у розумні строки ч. 2 ст. 28 КПК України покладено на суд, а Розділом ІІ КПК України передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення грошового стягнення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Згідно зі ст. 325 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 139 КПК України якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

З огляду на зазначене, Суд зауважує, що заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Тобто, така засада кримінального провадження як змагальність сторін, визначена ст. 22 КПК України, передбачає самостійне обстоювання учасниками кримінального провадження їхніх правових позицій. Таке обстоювання полягає не лише у повідомленні суду своєї позиції та її належній аргументації, а й у доведенні відповідними засобами доказування певних обставин чи фактів, на яких вона ґрунтується.

Кримінальний процесуальний закон зобов`язує суд ухвалювати рішення на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України, що є ознакою обґрунтованості судового рішення (ч. 3 ст. 370 КПК України). А тому, при оцінці поважності причин неприбуття на виклик, суд не може покладатися виключно на повідомлення учасника кримінального провадження щодо певних обставин, тобто презюмувати їх достовірність.

Судом установлено, що потерпілий поінформований про цей процес та факт розгляду провадження саме Дніпровським районним судом міста Києва в цьому складі суду.

Відповідно, Суд констатує факт невиконання потерпілим своїх процесуальних обов`язків, а отже наявні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення грошового стягнення.

З огляду на зазначене, Суд вважає за необхідне застосувати грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 342 грн., з огляду на встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір, який з 01 січня складає 2 684 грн. та положення п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК за аналогією, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 щодо того, що відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що неявка потерпілого викликана неповажними причинами, а тому слід вжити ефективні заходи до забезпечення його прибуття до суду у формі приводу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 139, 146, 323, 350, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:

накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та прожиаючий за адресою: АДРЕСА_2 ) грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 342 гривень з роз`ясненням, відповідно до положень ст. 147 КПК України, права на подання клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення до суду, який її постановив у разі наведення обґрунтованих доводів про безпідставність такого стягнення.

Виконання ухвали про привід доручити Дніпровському УП ГУ НП в м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали про привід покласти на Дніпровську окружну прокуратуру.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.

С у д д я ОСОБА_1