04.09.2023 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/827/23
Провадження № 1-кп/533/90/23
УХВАЛА

01 вересня 2023 року Козельщинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю: прокурора ОСОБА_2 ,

потерпілої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Козельщина обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, складеного у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000427 від 01.06.2023,

установив

30.08.2023 до Козельщинського районного суду Полтавської області, надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 121 КК України.

До обвинувального акту додано реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка підозрюваного та захисника про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Далі судом встановлено, що обвинувачений своєчасно отримав копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

В кримінальному провадженні захист обвинуваченого здійснює ОСОБА_4 .

Обвинуваченому під час досудового розслідування обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби.

Прокурор та інші учасники провадження в судовому засіданні прохали призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

Окрім цього, прокурором оголошено клопотання про обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин строком на два місяці.

Потерпілою оголошено усне клопотання про визнання її цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 цивільним відповідачем та про прийняття цивільного позову до ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 1 000 000,00 грн.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, які не заперечували щодо призначення кримінального провадження до розгляду у відкритому судовому засіданні, прийшов до такого висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, підстав для зміни підсудності та закриття кримінального провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.

Вищезазначене кримінальне провадження підсудне Козельщинському районному суду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 КПК України.

Щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин строком на два місяці, судом встановлено наступне.

Прокурором на обґрунтування клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченого зазначив, що метою обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , є перш за все запобігання спробам: вчинення іншого кримінального правопорушення; переховування від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення ; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні.

Окрім цього, обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до десяти років. Згідно характеристики виконавчого комітету Козельщинської селищної ради від 07.06.2023 обвинувачений ОСОБА_5 зловживає алкогольними напоями. Обвинувачений ОСОБА_5 є особою раніше не судимою, водночас останній схильний до зловживання спиртними напоїв, а тому незастосування до нього домашнього арешту у нічний час доби може спричинити вчинення ним нового кримінального правопорушення проти життя та здоров`я осіб, останній може переховуватися від суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей. Тобто, його ніщо не тримає від залишення території с. Улинівка, Кременчуцького району Полтавської області з метою переховування від суду та уникнення кримінальної відповідальності. Суворість покарання, особлива суспільна небезпечність особи та зловживання останнім алкоголем також вказує на наявність ризиків обвинуваченим знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні.

Також, в клопотанні прокурором зазначено, що неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж домашній арешт в нічний час.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Потерпіла не заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому вищезазначеного запобіжного заходу.

Окрім цього пояснила, що обвинувачений під час досудового слідства їй не телефонував, будь-яких дій спрямованих на умовляння або погроз відносно неї не вчиняв.

Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки прокурором на обґрунтування продовження існування вищезазначених ризиків не зазначив доказів їх існування.

В свою чергу, обвинувачений своєчасно з`являвся на виклики слідчого, з потерпілою, а також з іншими учасниками провадження не спілкувався.

Обвинувачений підтримав доводи захисника та прохав обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Суд, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

Ухвалами Комсомольського міського суду Полтавської області від 03.06.2023 та від 31.07.2023 обрано та продовжено обвинуваченому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин до 02.09.2023, з покладенням обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Згідно вимог ч.1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Оскільки справа знаходиться на стадії судового розгляду по суті суд не дає оцінки обґрунтованості підозри.

Судом встановлено, що обвинувачений після обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та його продовження не ухилявся від явки до слідчого та суду.

Таким чином, суд вважає що існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України прокурором в судовому засіданні не доведено.

Окрім цього, суд не вважає, що прокурором обґрунтовано наявність ризику, який дає достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наведене у клопотанні твердження прокурора, на думку суду, має абстрактний характер і являє собою нічим не підтверджене припущення.

Крім того, прокурором на обґрунтування клопотання не надано доказів, що обвинувачений може сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого, свідка, експерта, у цьому ж кримінальному провадженні суд зазначає наступне.

Оцінюючи вірогідність існування вказаного ризику суд виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.23, ст. 224 КПК України на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Тобто вплив на свідків та потерпілу можливий як на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від цих осіб та їх дослідження судом.

До того ж, під час виконання вимог ст. 290 КПК України стороні захисту та обвинуваченому у повному обсязі було відкрито матеріали досудового розслідування, у зв`язку з чим обвинуваченому став відомий зміст показань свідків, якими прокурор має намір доводити пред`явлене обвинувачення.

Зазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірність незаконного впливу з боку обвинуваченого безпосередньо або через знайомих йому осіб на потерпілу та свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень, тому встановлена судом заборона спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження може слугувати важливим фактором для запобігання ризику впливу на цих осіб.

З огляду на вищевикладене, а також приймаючи до уваги ту обставину, що допит потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні ще не розпочато, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків не зменшився та продовжує існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

Водночас, судом при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу враховано наявність обставин, що визначені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Таким чином, необхідність застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу є обґрунтованою.

Вирішуючи питання щодо застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу суд враховує положення ст. 194 КПК України, за змістом яких недоведеність стороною обвинувачення недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні є підставою для відмови у застосуванні запобіжного заходу. При цьому, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Досліджуючи питання щодо можливості застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право продовжити, обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Отже, суд заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, враховуючи конкретні обставини справи та особу обвинуваченого, який раніше не судимий, приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання на стадії судового провадження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин не підлягає задоволенню.

Також, суд ураховуючи дані про особу обвинуваченого (в тому числі відсутності відомостей щодо спроб останнього ухилятися від суду та впливати на свідків у даному кримінальному провадженні) вважає, що не зважаючи на тяжкість висунутого обвинуваченому обвинувачення та передбачене за нього покарання, вірогідність ухилення обвинуваченого від виконання процесуальних обов`язків не є надто високою, у зв`язку з чим до нього може бути застосований інший, більш м`який запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Щодо клопотання потерпілої про визнання її цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 цивільним відповідачем та про прийняття цивільні позов до ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 1 000 000,00 грн, судом встановлено наступне.

Учасники кримінального провадження проти прийняття цивільного позову до провадження не заперечували.

Здійснюючи перевірку цивільного позову потерпілої, суд дійшов таких висновків.

Згідно зі ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Частиною 5 ст. 128 КПК України визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

У відповідності до норм ч. 1 ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, позовна заява потерпілої за формою та змістом відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, подана у строки, встановлені КПК України, тому підлягає розгляду у рамках кримінального провадження за правилами, встановленими КПК України.

Далі, судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Отже, суд ураховуючи вимогу ч. 1 ст. 316 КПК України вважає, що вищезазначене кримінальне провадження підлягає призначенню до розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 128, 177, 181, 196, 314-317, 369, 372, 376 КПК України, суд,

постановив

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України на 13 год 10 хв 14.09.2023 в приміщенні Козельщинського районного суду за адресою: селище Козельщина, вулиця Остроградського, 75, зал судового засідання № 1.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Прийняти цивільні позов ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 1 000 000, 00 грн.

Визнати ОСОБА_3 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_5 цивільним відповідачем.

В задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту у нічний час відмовити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк 60 (шістдесят днів) до 30 жовтня 2023 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до суду за першою вимогою суду або прокурора;

- повідомляти суд або прокурора про зміну свого місця проживання;

- не відвідувати кафе, бари, інші місця продажу спиртних напоїв;

- утриматися від спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання покласти на прокурора.

Викликати в судове засідання прокурора, потерпілу, обвинуваченого та захисника.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що вони відповідно до ст. 317 КПК України мають право після призначення справи до розгляду ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення мають право робити з матеріалів виписки та копії.

Ухвала може бути оскаржена, в частині обрання запобіжного заходу, протягом 7 (семи) днів безпосередньо до Полтавського апеляційного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала надрукована суддею в нарадчій кімнаті і є оригіналом.

Роз`яснити учасникам, що повний текст ухвали буде оголошений о 08 год 00 хв 04.09.2023.

Повний текст виготовлений 04.09.2023

СУДДЯ ОСОБА_1