печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2023 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в осоливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

Встановив:

21.04.2023 р. старший слідчий в осоливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 за погодженням із прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обгрунтування клопотання послався на те, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000379 від 13.06.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 27 ч. 1 ст. 369 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 368 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 1 ст. 309 КК України. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, незаконному збуті наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних наркотичних засобів, передачі наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних наркотичних засобіву місця позбавлення волі, вчинених повторно та організованою групою. Підставою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість: переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Зважаючи на викладене, а також враховуючи тяжкість злочину, у вчинення якого підозрюється ОСОБА_5 , та його особу, застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у даному клопотанні, та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. При цьому, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, сторона обвинувачення просить слідчого суддю не визначати підозрюваному розмір застави у даному кримінальному провадженні. Необхідність у допиті свідків під час судового розгляду щодо запобіжного заходу відсутня. На підставі викладеного, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, для їх запобігання, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, сторона обвинувачення просить продовжити останньому строк тримання під вартою. В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання. В судовому засіданні підозрюваний, його захисник заперечували проти задоволення клопотання. Слідчий суддя, вивчивши клопотання, вислухавши учасників провадження, допитавши свідка, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов до наступного. Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000379 від 13.06.2022 р. за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 27 ч. 1 ст. 369 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 368 КК України, та за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 1 ст. 309 КК України. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні, пересиланні з метою збуту, незаконному збуті наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних наркотичних засобів, передачі наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних наркотичних засобіву місця позбавлення волі, вчинених повторно та організованою групою. 26.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України. Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, обґрунтовується зібраними в ході досудового розслідування доказами

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 27.01.2023 у справі № 757/3616/23-к застосовано до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 25.03.2023 включно. 14.03.2023 заступником Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000379 від 13.06.2023 продовжено до 3-х місяців, тобто до 26.04.2023. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17.03.2023 у справі № 757/10395/23-к продовжено відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 26.04.2023 включно. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18.04.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000379 від 13.06.2023 продовжено до 6 місяців, тобто до 26.07.2023. Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. За правилами ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Згідно ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України. Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»). Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що дані, що вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в доказах, що приєднані до клопотання, одночасно враховує, що означене встановлено судом при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу, при продовженні запобіжного заходу. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Згідно практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. У означеному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у провадженні доказами, їх сукупність надає підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, інкримінованого підозрюваному, що дає підстави для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Згідно ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R (80) 11 від 27.06.1980 р. «Про взяття під варту до суду» при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Втім, за практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, та зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Михалкова та інші проти України» зазначив, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту. Слідчий суддя при розгляді клопотання приймає до уваги, що у кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів. Разом з тим у даній справі необхідно провести слідчі (розшукові) дії, що потребують додаткового часу. Слідчий суддя на підставі викладеного, проаналізувавши надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, майновий стан, дійшов висновку про задоволення клопотання, також враховує принцип диспозитивності, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують тільки ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України, приймає до уваги, що однією із засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, що стороною захисту не спростовані надані стороною обвинувачення докази, які дають підстави для висновку про необхідність продовження дії запобіжного заходу з метою забезпечення прав, свобод підозрюваного і одночасно з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження органом досудового розслідування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити. Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 19.06.2023 р., включно. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Повний текст ухвали буде оголошений 27.04.2023 р. о 14:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1