Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/7177/23
Провадження № 1-кс/644/1329/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХУРП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001310 від 24.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України,

в с т а н о в и в :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова 19 вересня 2023 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХУРП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка праві приватної власності належить ОСОБА_5 .

В клопотанні зазначено, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001310 від 24.08.2023 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України.

Клопотання вмотивовано тим, що у 20-х числах червня 2023 року, у денний час доби, ОСОБА_5 у АДРЕСА_2 , маючи злочинний умисел на вимогу передачі йому грошових коштів у розмірі 40000 доларів США за неіснуючий борг, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, керуючись корисливим мотивом збагачення за рахунок інших осіб, використовуючи погрози фізичною розправою, почав вимагати зазначені грошові кошти у ОСОБА_6

23.08.2023 р. о 20:14 год., ОСОБА_5 діючи умисно, та розуміючи, що погрози фізичною розправою на ОСОБА_6 не діють, приїхав до місця мешкання останнього за адресою: АДРЕСА_3 , де з метою здійснення залякування ОСОБА_6 , перекинув через паркан на територію домоволодіння ручну гранату РГН, не витягаючи чеки.

У проміжок часу з 24.08.2023 р. по 04.09.2023 р. ОСОБА_5 продовжував свої злочинні дії, що полягали у залякуванні ОСОБА_6 в процесі телефонних розмов, в ході яких ОСОБА_5 погрожував фізичною розправою потерпілому, у разі не виконання вимоги на передачу грошових коштів у розмірі 40000 доларів США.

05.09.2023 р. о 19:00 год. та 06.09.2023 р. о 19:00 год. ОСОБА_5 при зустрічах з ОСОБА_6 поряд із будинком № 1 по 6-ому Зеленодольському проїзду у м. Харкові, вимагав здійснити передачу йому грошових коштів у розмірі 40000 доларів США, при цьому використовував психологічний тиск, який полягав у залякуванні потерпілого погрозами фізичною розправою.о 12:00 год. ОСОБА_5 затримано у м. Харкові,по 6-му Зеленодольському проїзду, 1, в момент передачі ОСОБА_6 грошових коштів у розмірі 5000 доларів США.

12.09.2023 р. о 11:56 за підозрою у вчиненні вказаного злочину в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.09.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 189 КК України.

Відповідно до інформацій з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_5 на праві ариватної власності належить квартира АДРЕСА_1 .

Санкція ч. 4 ст. 189 КК України передбачає додаткове покарання у вигляді обов`язкової конфіскації майна, тому необхідно забезпечити належне її виконання до прийняття законного рішення в суді.

Оскільки, у випадку залишення нерухомого майна, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 без накладання арешту, то існує великий ризик того, що вказане майно буде фіктивно відчужено іншій особі, з метою створення враження про відсутність у фактичному володінні нерухомого майна, яке може бути конфісковано за вироком суду.

З підстав, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України слідчий і просив накласти арешт на зазначене майно підозрюваного.

Прокурор та адвокат ОСОБА_5 ОСОБА_7 в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора, слідчого, підозрюваного, іншого власника майна, і за наявності - також захисника у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, і тому суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності прокурора.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази встановив, що в провадженні СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001310 від 24.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України.

12.09.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України.

Згідно до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ), останньому на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 52, ст. 59 КК України та санкції ч. 4 ст. 189 КК України передбачено додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно ч. 2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Враховуючи вищенаведене, оскільки вказане у клопотанні майно може підлягати конфіскації, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, санкція якої дає достатні підстави вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту на це майно є обґрунтованим та підлягає задоволенню і застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 117, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ХУРП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001310 від 24.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) зареєстровану на праві власності за підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ),

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: