Справа № 487/2459/23
Провадження № 1-кп/487/607/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2023 року Заводський районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000012 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, раніше не судимого, що мешкає АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Миколаїв, громадянки України, раніше не судимої, що мешкає АДРЕСА_2 ,

у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.321 КК України

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Заводського районного суду міста Миколаєва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000012 відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.321 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлене клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки не зникли ризики переховування обвинуваченого від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просили зменшити розмір застави, визначений обвинуваченому при обранні запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Ухвалою Центрального районного суду м.Миколаєва від 27 січня 2023 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 536800 грн строком до 26.02.2023 (включно). Ухвалою Центрального районного суду м.Миколаєва від 23 березня 2023 року дію запобіжного заходу продовжено до 07.05.2023 року (включно).

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дійсно, згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього кодексу.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, забезпечує особам, яким обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи, що означає необхідність перевірки не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а також і мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою. При цьому рішення суду про продовження строку тримання під вартою, не може базуватися на первісних підставах, що слугували для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Суд має з`ясувати можливість застосування до особи, яка тримається під вартою, будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу враховується в тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність його соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців, постійного місця роботи, навчання; репутацію, його майновий стан; наявність судимостей; повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити в тому числі виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України.

При вирішенні доцільності продовження запобіжного заходу, суд, відповідно до ст. 178 КПК України враховує особу обвинуваченого ОСОБА_4 , його вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), у вчиненні якого він обвинувачується та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може вчиняти інші кримінальні правопорушення, переховуватись від суду, чинити тиск на свідків, а відтак із врахуванням справжніх інтересів суспільства та конкретних обставин кримінального провадження, суд приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою.

Таким чином, ризики, що існували на час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, що виправдовує тримання ОСОБА_4 під вартою, відтак строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів із раніше визначеним розміром застави.

У Х В А Л И В:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 25.08.2023 р. включно з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі про обрання запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим з дня вручення її копії.

Головуючий суддя ОСОБА_1