ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1283/23 Справа № 237/2574/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

судді-доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу начальника Курахівського відділу Покровської окружної прокуратури на ухвалу слідчого судді Мар`їнського районного суду Донецької області від 05 травня 2023 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000063,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Мар`їнського районного суду Донецької області від 05 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання начальника СД ВП №2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області, погодженого з начальником Курахівського відділу Покровської окружної прокуратури, про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження №0000063.

Мотивуючи ухвалене рішення слідчий суддя зазначив, що відповідно до особливої частини Кримінального кодексу України відповідальність за скоєння кримінального проступку, який передбачений ч. 1 ст. 249, встановлена за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, таке: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності для того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП. Для визначення розміру збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, слідчий або прокурор повинні були призначити експертизу, однак будь-якого дослідження для встановлення наявності істотної шкоди довкіллю призначено та проведено не було. За таких обставин слідчий суддя прийшов до висновку щодо відсутності об`єктивних даних про заподіяння наслідків, передбачених ч. 1 ст. 249 КК України, а всі доводи органу досудового розслідування, які викладені в клопотанні, фактично зводяться до здогадок та припущень і не мають під собою ніякого об`єктивного підтвердження доказами, які можливо було би визнати допустимими та належними. В матеріалах обґрунтування клопотання фактично відсутні процесуально належні документи.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою накласти арешт на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження №0000063, а саме: гідрокостюм чорного кольору з написом «BEUCHAT», взуття для занурення чорного кольору з написом «BARE», маску для занурення синього кольору, пояс з грузилами та рибальський садок, які були знаряддями вчинення кримінального проступку.

Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі вимоги вказує на те, що посилання слідчого судді про те, що в клопотанні відсутня інформація про призначення експертизи, є необґрунтованим, у зв`язку з тим вказане питання розглядається під час дослідження доказів у суді, однак кримінальне правопорушення по суті ще не розглянуто, оскільки на теперішній час триває досудове розслідування, під час якого планується визначити шкоду, завдану довкіллю. Накладення арешту на вказане майно необхідно для забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації. Відмовляючи в задоволенні клопотання, слідчим суддею не прийнято до уваги той факт, що вилучене під час огляду майно відповідає вимогам ст.98 КПК України та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор та третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, ОСОБА_6 у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи, від прокурора надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги за його відсутності, у зв`язку з чим розгляд провадження здійснено за відсутності вказаних осіб.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши надані матеріали та доводи, викладені в апеляційній скарзі, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому зазначеним Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як слідує з матеріалів провадження, 26 квітня 2023 року до ВП №2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення від начальника СП ОСОБА_7 про те, що неподалік водосховища, розташованого по вул.Шахтарській у м.Курахово, виявлено ОСОБА_6 , який незаконно здійснював вилов раків.

За даним фактом СД ВП №2 Покровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області

26 квітня 2021 року внесено відомості до ЄРДР за №0000063 з правовою кваліфікацією за ч.1 ст.249 КК України.

26 квітня 2023 року було проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено гідрокостюм чорного кольору з написом «BEUCHAT», взуття для занурення чорного кольору з написом «BARE», маску для занурення синього кольору, пояс з грузилами рибальський садок та водні біоресурси, а саме 156 раків, які було випущено до водосховища.

26 квітня 2023 року старшим дізнавачем СД ВП №2 Покровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області вилучений гідрокостюм чорного кольору з написом «BEUCHAT», взуття для занурення чорного кольору з написом «BARE», маску для занурення синього кольору, пояс з грузилами та рибальський садок, долучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

В силу вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні клопотання начальника сектору дізнання про арешт майна, слідчий суддя дійшов висновку про те, що можлива шкода кримінальному провадженню не доведена, всі доводи органу досудового розслідування зводяться до припущень і не мають під собою об`єктивного підтвердження доказами.

Проте апеляційний суд не погоджується з даним висновком слідчого судді, зважаючи на те, що вилучене під час огляду місця події майно визнано речовими доказами, являється предметом кримінального правопорушення та зберегло на собі сліди його вчинення і має істотне значення для повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин під час досудового розслідування кримінального провадження. Також, слід зазначити, що ОСОБА_6 згідно його письмових пояснень свою провину визнає у повному обсязі. Зазначив, що вже неодноразово ловив раків, в день до 5 кг.

Крім того, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб (ч. ч. 3, 4 ст. 173 КПК України).

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до висновку, що застосування арешту шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, а саме, гідрокостюмом чорного кольору з написом «BEUCHAT», взуттям для занурення чорного кольору з написом «BARE», маскою для занурення синього кольору, поясом з грузилами та рибальським садком, є достатнім засобом для досягнення завдань кримінального провадження.

З огляду на вищевикладене апеляційний суд приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, у зв`язку з чим відповідні доводи прокурора підлягають задоволенню.

Також, слід зазначити, що у випадку, якщо у подальшому наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у строки, розумні у сенсі ст. 28 КПК України, не будуть вжиті належні заходи для перевірки відповідних обставин, власник майна не позбавлений права ініціювати в порядку ст. 174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу начальника Курахівського відділу Покровської окружної прокуратури задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Мар`їнського районного суду Донецької області від 05 травня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання начальника СД відділу поліції №2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області, погодженого з начальником Курахівського відділу Покровської окружної прокуратури, про арешт майна, вилученого 26 квітня 2023 року під час огляду місця події, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000063 скасувати.

Постановити нову ухвалу апеляційного суду, якою клопотання начальника СД відділу поліції №2 Покровського РУП ГУНП в Донецькій області, погодженого з начальником Курахівського відділу Покровської окружної прокуратури, про арешт майна, вилученого 26 квітня 2023 року під час огляду місця події, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000063, задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 26 квітня 2023 року під час огляду місця події, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000063, а саме: гідрокостюм чорного кольору з написом «BEUCHAT», взуття для занурення чорного кольору з написом «BARE», маску для занурення синього кольору, пояс з грузилами та рибальський садок, які належать ОСОБА_6 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді

______________ _________________ ______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4