УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у закритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Курилівка Волочиського району Хмельницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 153, ч.ч. 1, 3 ст. 301, ч.2 ст. 296 КК України, у кримінальному провадженні №0000032 від 31.01.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні слідчого управління ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке 31.01.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000032 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 3 ст. 301, ч. 2, 3 ст. 153, ч. 2 ст. 296 КК України.

01.02.2023 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України. Того ж дня ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України.

Крім того, 08.02.2023 внесено відомості в ЄРДР за № 0000119, за зверненням потерпілої ОСОБА_8 , за ч. 3 ст. 153 КК України, яке об`єднано постановою прокурора від 08.02.2023 з матеріалами кримінального провадження № 0000032.

Також 15.03.2023 внесено відомості в ЄРДР за №0000211, за зверненням потерпілої ОСОБА_9 , за ч. 3 ст. 153 КК України, яке об`єднано постановою прокурора від 15.03.2023 з матеріалами кримінального провадження № 0000032.

17.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри та нову підозру, за ч. 3 ст. 301, ч. 3 ст. 153 КК України.

21.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри та нову підозру за ч. 3 ст. 301, ч. 3 ст. 153 КК України.

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури від 21.03.2023 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000032 до трьох місяців, тобто до 01.05.2023.

28.03.2023 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк дії обраного щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 01.05.2023р.

25.04.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до шести місяців, тобто до 01.08.2023.

Окрім того, 02.06.2023 внесено відомості в ЄРДР за №00000404, за зверненням потерпілої ОСОБА_10 , за ч. 1 ст. 153 КК України, яке того ж дня об`єднано постановою прокурора з матеріалами кримінального провадження №0000032, та повідомлено ОСОБА_5 про зміну підозри та нову підозру за ч. 2 ст. 153 КК України.

08.06.2023 внесено відомості в ЄРДР за № 0000437 за фактом хуліганства, вчиненого щодо потерпілої ОСОБА_10 групою осіб, за ч. 2 ст. 296 КК України, та №0000436 за фактом розповсюдження порнографічної продукції ОСОБА_5 , за ч. 1 ст. 301 КК України, які того ж дня об`єднано постановою прокурора з матеріалами кримінального провадження № 0000032.

08.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну підозри та нову підозру за ч. ч. 1, 3 ст. 301, ч. ч. 2, 3 ст. 153, ч. 2 ст. 296 КК України.

12.06.2023 року на підставі доручення про відкриття матеріалів іншій стороні в порядку ст. 290 КПК України стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

Підставою застосування та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 153, ч. 3 ст. 301 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного та характер вчиненого правопорушення він буде недостатнім для запобігання наявним у провадженні ризикам.

Неможливе і застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки обмеження, накладені при застосуванні такого запобіжного заходу, будуть недостатніми для запобігання наявним у провадженні ризикам. Крім того, на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Ураховуючи відсутність законних та постійних джерел заробітку у підозрюваного до нього неможливо застосувати запобіжний захід у вигляді застави.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваного цілодобово залишати житло не зможе унеможливити вчинення останнім кримінальних правопорушень (злочинів), зокрема, враховуючи характер та спосіб вчинення інкримінованого підозрюваному злочину. Викладене вище унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладеним на нього обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи, що окремі з інкримінованих ОСОБА_5 епізодів злочинної діяльності вчинено із застосуванням насильства або погрозою його застосування, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, у разі постановлення ухвали про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просить не визначати розмір застави.

Прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити за підставами викладеними в ньому.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання посилаючись на відсутність обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові. Ризик втечі зменшується з обігом часу, проведеного під вартою. Так як ОСОБА_5 провів під вартою вже близько п`яти календарних місяців, то заявлений ризик автоматично зменшився. Слідчий зазначає неправдиві дані стосовно соціальних зв`язків, адже ОСОБА_5 має сім`ю - мати, бабусю. Має постійне місце проживання у м. Києві. Ризик щодо знищення речей та документів є безпідставним та необґрунтованим, оскільки досудове розслідування завершено 12.06.2023, всі докази зібрані, підозрюваний не може впливати на його хід, а тому ризик відпав. Також слідством не доведено умислу впливати на свідчення учасників кримінального провадження. Не доведено існування ризиків, передбачених п.п. 4, 5 ч. ст. 177 КПК України. Також захисник у судовому засідання посилався на необгрунтованість підозри, та не доведено, що неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід. Просить відмовити у задоволенні клопотання. У разі застосування запобіжного заходу, визначити такий, який не пов`язаний з триманням під вартою, а саме заставу в розумному розмірі.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника, вину в інкримінованих йому кримінальних правопорушень не визнав. Просив відмовити у задоволенні клопотання.

Поряд з цим захисником у судовому засіданні надано заяву-допит потерпілої ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , відібраної захисником ОСОБА_4 у відповідності до вимог ст. 20 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", з посиланням на протиріччя зазначених пояснень з поясненнями, що містяться в матеріалах долучених до клопотання. У зв`язку з чим, просив при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу допитати у судовому засіданні потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , посилаючись на те, що між ними та ОСОБА_5 можливо були близькі відверті відносини, і ті дії, що інкримінують ОСОБА_5 відбувалося за взаємною згодою.

Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України, за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя, суд має право заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя заслухавши думку учасників процесу, прийшов до висновку про задоволення клопотання захисника та допит потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ..

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_9 показала, що при поданні заяви про кримінальне правопорушення та при дачі свідчень під час проведення процесуальних дій за її участю вона викладала правдиві факти та давала правдиві свідчення. В жодних відносинах вона з ОСОБА_5 не перебуває.

У судовому засіданні потерпіла ОСОБА_8 також показала що в ході досудового розслідування надавала правдиві свідчення, процесуальні дії проводилися за участі її представника, у жодних відносинах вона з ОСОБА_5 не перебуває.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дослідивши долученні захисником докази, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 153, ч.ч. 1,3 ст. 301, ч. 2 ст. 296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.02.2023 року щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 01.04.2023, без визначення розміру застави, який останній раз продовжено строком до 25.06.2023.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме: рапорт ДМП НП України від 31.01.2023; звернення від ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 до правоохоронних органів про публікацію в Інтернет мережі зображень порнографічного змісту; протоколи огляду телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 »; протокол огляду відеозапису від 01.02.2023; протоколи проведених обшуків у провадженні від 01.02.2023 з додатками; рапорт начальника відділу ДМП НПУ; висновок судових портретних експертиз; висновок судової мистецтвознавчої експертизи; висновок судово-психіатричних експертиз; протокол допиту свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 та інших; протоколом огляду речей; протоколами допиту потерпілих; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколи проведення слідчих експериментів; протокол огляду речей від 02.06.2023; протоколи додаткових оглядів мобільного телефону належного підозрюваному ОСОБА_5 ; протокол додаткового огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_23 від 24.05.2023.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності достатніх підстав вважати, що заявлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують необхідність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий вказав на те, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися, а саме: ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки цей ризик є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Водночас, окрім врахування ступеня тяжкості кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує, що підозрюваний не має постійного місця проживання у м. Києві, не одружений, не працює, відсутні на його перебуванні утриманці, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.

За таких обставин, слідчий суддя вважає доведеним, що на теперішній час, ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду не втратив свою актуальність.

Слідчий суддя вважає безпідставними доводи сторони захисту, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду автоматично зменшився, оскільки підозрюваний провід під вартою близько п`яти календарних місяців, та неможливістю перетнути кордон України через військовий стан в країні.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що не зменшився заявлений ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Крім того, встановлено продовження існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також є цілком вирогідним продовження існування ризиків щодо перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та щодо можливості вчиненні іншого (п.п. 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Враховуючи доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає обґрунтованою необхідність у продовженні підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою.

При визначенні строку тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч. 1 ст. 197 КПК України, вважає за необхідне продовжити ОСОБА_5 строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 01.08.2023.

Так ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 25.04.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 01.08.2023.

12.06.2023 року на підставі доручення про відкриття матеріалів іншій стороні в порядку ст. 290 КПК України стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого з погрозою застосування насильства.

З урахуванням фактичних обставин справи, даних, які характеризують особу підозрюваного, вимог кримінального процесуального законодавства України та практики Європейського суду з прав людини, а також з метою забезпечення його належної процесуальної поведінки, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки він підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень із застосуванням насильства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-197, 309, 310, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 44 (сорок чотири) дні, тобто до 01.08.2023 року включно, без визначення розміру застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 23.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1