У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.09.2023 м. Бар Вінницької області

Слідча суддя Барського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене начальником Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000269 від 29.08.2023 за ознаками злочину, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України,

УСТАНОВИЛА:

31.08.2023 слідчий ОСОБА_3 , за погодженням начальника Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що 29.08.2023 до ЧЧ ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , про те, що в період часу з 24 по 28 серпня 2023 року невстановлена особа шляхом пошкодження навісних замків літньої кухні та підсобного приміщення, що розташовані на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , проникла всередину звідки вчинила крадіжку бензинової коси та алюмінієвих каструль, після чого разом із викраденим з місця вчинення злочину зникла. ЄО-2640.

29.08.2023 за вказаним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру

досудових розслідувань за №0000269, за ознаками кримінального

правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено

особу в якої знаходяться викрадені речі, нею виявився місцевий житель

с. Горяни, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який

повідомив, що добровільно видасть бензинову косу, синього кольору, яку він

26.08.2023 придбав у ОСОБА_7 , за ціною 700

гривень. Після чого ОСОБА_6 , у присутності понятих добровільно

видав бензинову косу, синього кольору, яку було оглянуто та вилучено.

Вилучену бензинову косу визнано речовим доказом, оскільки вона є предметом вчинення кримінального правопорушення, з метою проведення подальших експертиз, забезпечення не відчужування, пошкодження, на період його дослідження, а також неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, що підтверджується даними повістки-повідомлення телефонограмою.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, що підтверджується даними повістки-повідомлення телефонограмою. Подала заяву про розгляд клопотання без її участі, проти задоволення клопотання не заперечує.

Згідно з частиною 1 статті 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі частини 4 статті 107 КПК України у зв`язку із неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши клопотання та документи, що долучені до нього, слідча суддя вважає, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких мотивів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абзац 2 частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За нормами частини 3 статті 170 КПК України у випадку вирішення питання про арешт майна з метою забезпечення речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України

За змістом статті 98 КПК України (частини 1, 2) речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять наведені ознаки речових доказів.

Витягом з ЄРДР № 0000269 від 29.08.2023, підтверджується, що за заявою ОСОБА_5 до реєстру було внесено відомості за фактом крадіжки бензокоси, оприскувача та алюмінієвих каструль у кількості 6 штук. (ЄО 2640).

Протоколом огляду від 30.08.2023 та заявою ОСОБА_6 від 29.08.2023, підтверджується, що громадянин ОСОБА_6 в присутності понятих ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , добровільно видав працівникам поліції бензинову косу, яку придбав 26.08.2023 у ОСОБА_7 за ціною 700 гривень.

Проаналізувавши додані до клопотання докази, слідча суддя дійшла висновку про обґрунтованість підозри, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 185 КК України.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, на початковому етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, сприятиме виконанню завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, а саме забезпечить встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, збереження речових доказів та можливість їх використання під час досудового розслідування для проведення відповідних експертиз та під час судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до норм статті 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі наведеного, керуючись ст.170, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене начальником Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на бензинову косу, синього кольору, власником якої є ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали складено 01.09.2023.

Слідча суддя ОСОБА_1