УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000692, зареєстрованого 22.06.2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивує тим, що 22.06.2023 року близько 18 год. 30 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 АДРЕСА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , діючи в умовах воєнного стану, спричинив тілесні ушкодження неповнолітній ОСОБА_5 у вигляді забою грудної клітки, тупої травми живота, забою передньої черевної стінки, та заволодів мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi 9C» вартістю 5000 гривень.

22 червня 2023 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000692 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

В той же день проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , у ході якого на території домоволодіння, а саме у відрі, яке прикріплено до корби колодязя, виявлено викрадений мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9C», який в присутності понятих було вилучено, поміщено у паперовий конверт та опечатано.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучена річ вважається тимчасово вилученим майном.

Слідчий зазначив, що вказане майно може мати на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та мають значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні ряду експертиз, що дозволять встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази до клопотання, прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Таким чином, вилучений під час огляду телефон має значення речового доказу у кримінальному провадженні №0000692 від 22.06.2023, оскільки може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що він відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних слідчих дій за участю вищезазначеного майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вилучене під час огляду 23 червня 2023 року майно в розумінні ч. 1 ст. 98 КПК України є речовим доказам, правовий режим зберігання якого регламентується ст. 100 КПК України.

Згідно з ч.1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у тому числі у реалізації права на збирання речових доказів.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи те, що вилучене майно має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки вони можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому виникла необхідність у накладенні на нього арешту з метою його збереження.

При цьому, треба зазначити, що накладення арешту на майно не позбавляє права власника звернутися в подальшому з клопотанням щодо його скасування після проведення органом досудового слідства відповідних слідчих дій з використанням речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за № 0000692, зареєстрованого 22.06.2023 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9C», який належить ОСОБА_5 , та був вилучений 22 червня 2023 року у ході огляду місця події по АДРЕСА_1 , позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Суддя: ОСОБА_6