Справа№ 693/557/23
1-кс/693/111/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

17.05.2023 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши подане в рамках кримінального провадження № 0000113 від 16.05.2023 р. ст. дізнавачем СД відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Ст. дізнавач СД відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання вказав, що у провадженні сектору дізнання Відділу поліції № 1 Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000113 від 16.05.2023 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.05.2023 р. близько 16 год. працівниками поліції на річці "Гірський Тікич", що протікає поблизу с. Сабадаш, Жашківської ОТГ, Уманського р-ну Черкаської обл. виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснював незаконне зайняття рибним промислом за допомогою забороненого засобу лову, а саме сіткоснастевого засобу - фапки, виловив рибу виду карась в кількості 28 шт., внаслідок чого, рибному господарству України було заподіяно істотну шкоду.

15.05.2023 р. у період часу з 17 год. 26 хв. по 17 год. 52 хв., у ході проведення огляду місця події біля річки «Гірський Тікич», що протікає поблизу с. Сабадаш, Жашківської ОТГ, Уманського р-ну Черкаської обл., було виявлено та вилучено до ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області: рибу виду карась в кількості 28 шт. та 1 сіткоснастевий засіб для вилову риби фапку(павук).

Згідно до наданого головним державним інспектором УДА РГ у Черкаській області ОСОБА_6 розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. №1209 із змінами і доповненнями викладеними в Постанові КМУ від 06.10.2021 №1039 вартість карася сріблястого в кількості 28 шт. становить 44 268 грн.

07.04.2023 року ст. дізнавачем СД Відділу поліції № 1 Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 , винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні. Фіксація речових доказів, а саме: риба виду карась в кількості 28 шт. здобутої незаконним шляхом, 1 сіткоснастевий засіб для вилову риби фапку( виду павук), проведено шляхом фотофіксації та опису їх в протоколі огляду місця події від 15.05.2023.

У подальшому, відповідно до акту від 15.05.2023 р. вилучена в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 жива риба в кількості 28 шт. виду карась, передана на зберігання державному інспектору Черкаського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 для подальшої реалізації свіжо виловленої риби.

16.05.2023 р. вилучена риба виду карась в кількості 28 шт., вагою 3 кг., як така, що піддається швидкому псуванню, згідно з накладною про отримання на зберігання та подальшої реалізації риби від 16.05.2023 за №14, передана на реалізацію ФОП ОСОБА_7 , реєстраційний номер облікової картки платників податків № НОМЕР_1 , податкова адреса суб`єкта господарювання: АДРЕСА_1 .

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.

Відповідно до ч. 6, ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Враховуючи вищевикладене, варто зауважити, що вилучена риба карась в кількості 28 шт. не містить на собі слідів кримінального правопорушення, а також є товаром, що піддається швидкому псуванню, тому за рішенням слідчого судді може бути передана для реалізації, так як це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Згідно з п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340.

Відповідно до п.п. 12 п. 1 цього Порядку його дія поширюється на знаряддя незаконного добування природних ресурсів та незаконно добуті природні ресурси або продукти, вироблені з них, чи їх вартість.

Згідно з п. 9 цього Порядку майно, зазначене у пункті 1, передається для подальшого розпорядження ним на підставі акта опису, оцінки та передачі майна, в тому числі реалізується через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, з якими укладені угоди на його реалізацію відповідно до пунктів 12 і 13 цього Порядку, з дотриманням таких вимог: незаконно добуті природні ресурси та виготовлена з них продукція, а також знаряддя незаконного добування природних ресурсів підлягають реалізації через відповідні торгівельні підприємства, а ті, що є продуктами харчування, - передачі закладам, зазначеним у підпункті 9 цього пункту, а саме закладам охорони здоров`я, освіти, соціального забезпечення населення, військовим формуванням, установам виконання покарань, слідчим ізоляторам і на благодійні цілі.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також під час кримінального провадження.

Вилучена в ході огляду місця події риба набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, 15.05.2023 вилучена у ОСОБА_5 риба виду карась в кількості 28 шт., як така, що піддається швидкому псуванню, передана на зберігання головному державному інспектору Черкаського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 для подальшої реалізації свіжо-виловленої риби. Який в свою чергу, відповідно до накладної №14 від 16.05.2023 вищевказану рибу виду карась в кількості 28 шт. передав на зберігання для подальшої реалізації ФОП ОСОБА_7 , реєстраційний номер облікової картки платників податків № НОМЕР_1 , податкова адреса суб`єкта господарювання: АДРЕСА_1 .

У свою чергу, санкцією ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України передбачено покарання у вигляді штрафу від ста до двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеження волі на до трьох років.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскація майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню риба, 1 сіткоснастевий засіб - фапка відповідають критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п.1, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тому накладення на них арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів.

Дізнавач та прокурор у судове засідання не з?явилися.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.

Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, що вилучене у ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню, а саме : рибу виду карась в кількості 28 шт., вагою 3 кг, 1 сіткоснастевий засіб для вилову риби фапку, власником та користувачем якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів.

Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ст. дізнавача СД відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на набуту в результаті вчинення кримінального проступку рибу виду карась в кількості 28 шт., вагою 3 кг., яка була вилучена 15.05.2023 під час огляду місця події, проведеного біля річки «Гірський Тікич», що протікає поблизу с. Сабадаш, Жашківської ОТГ, Уманського р-ну Черкаської обл. та передати її на зберігання ФОП ОСОБА_7 , реєстраційний номер облікової картки платників податків № НОМЕР_1 .

Надати дозвіл ФОП ОСОБА_7 , реєстраційний номер облікової картки платників податків № НОМЕР_1 , податкова адреса суб`єкта господарювання: АДРЕСА_1 , на реалізацію вилученої 15.05.2023 в ході проведення огляду місця події - риби виду карась в кількості 28 шт., вагою 3 кг. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 та порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340.

Кошти від реалізації перерахувати на депозитний рахунок: одержувач ГУНП в Черкаській області Р/р: UA1092650, банк одержувача: ДКСУ м. Київ ЄДРПОУ одержувача 40108667.

Накласти арешт на 1 сіткоснастевий засіб для вилову риби фапку, власником та користувачем якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та залишити її для подальшого зберігання в камері речових доказів Відділу поліції № 1 Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_8