Справа № 361/4031/23
Провадження № 1-кс/361/825/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2023 року м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання старшого слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , за матеріалами кримінального провадження № 0001669 від 22 травня 2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з середньою освітою, начальника АТМ та ЗУ взводу матеріального забезпечення військової частини НОМЕР_1 (виведений поза штат), не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що приблизно015 травня 2023 року, точного часу не встановлено, але у вечірній час доби, за адресою: Донецька обл., Лиманський район, с. Яцьківка, точної адреси не встановлено, ОСОБА_4 на землі березі річки «Оскіл» знайшов предмет, зовні схожий на гранату типу Ф1, після чого її розібрав (від`єднав корпус від підривача) та помістив до бардачка свого автомобіля «Nissan Navara», реєстраційний номер «Оболонь», чим фактично шляхом знахідки придбав та розпочав їх незаконне зберігання.

Після цього ОСОБА_4 , діючи умисно, розуміючи та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, всепереч вимогам чинного законодавства України, зберігаючи при собі предмет, зовні схожий на корпус ручної осколкової оборонної гранати типу «Ф-1» з маркуванням на донній частині «386292-81Т», та предмет, зовні схожий на підривач до ручних осколкових гранат типу УЗРГМ-2 з маркуванням на важелі, зовні «121-81 УЗРГМ-2 583», незаконно перевіз їх за адресою: Київська обл., Броварський район, м. Березань, автодорога «Київ-Харків», неподалік АЗС «Shell» за адресою: Київська обл., Броварський район, м. Березань, вул. Київський Шлях, 15.

Після чого 22 травня 2023 року в період часу з 06 год. 19 хв. по 06 год. 24 хв. в ході проведення огляду місця події за адресою: Київська обл., Броварський район, м. Березань, автодорога «Київ-Харків», неподалік АЗС «Shell» за адресою: Київська обл., Броварський район, м. Березань, вул. Київський Шлях, 15 було виявлено та вилучено зазначені вище предмети.

Крім того, ОСОБА_4 не вживав жодних заходів щодо інформування правоохоронних органів про віднайдені предмети та не вчинив жодних дій щодо їх добровільної здачі органам влади.

22 травня 2023 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного злочину та цього ж дня йому повідомлено про підозру.

У клопотанні вказано, що підставою звернення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 ухилятися від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив обрати йому домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 .

Захисник у судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання прокурора, просила застосувати до підозрюваного домашній арешт, вказавши на недоведеність та необґрунтованість ризиків.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0001669 від 22 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, доведена, обґрунтована та підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, що містяться в матеріалах досудового розслідування у кримінальному провадженні, а саме:

- електронним рапортом № 1155 від 22.05.2023 року;

- протоколом огляду місця події від 22.05.2023 року;

- актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів № 396 від 22.05.2023 року;

- довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів;

- протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

- протоколом затримання ОСОБА_4 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

З матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, де санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що містяться в матеріалах клопотання.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З наведених матеріалів та досліджених судом доказів вбачається, що прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який відноситься до тяжкого, покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. Тому цей ризик є цілком реальним.

Також слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно з чинним законодавством, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, відтак ризик впливу існує на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, та на стадії судового розгляду. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 та обставини його вчинення, ризик впливу на свідків є досить реальним.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не доведений прокурором у судовому засіданні.

Одночасно слідчий суддя зазначає, що прокурором не надано доказів про недостатність застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), а тому враховуючи дані про особу підозрюваного, який є особою молодого віку, відтак слідчий суддя вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні, а саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На думку слідчого судді, в результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період часу, тобто більш м`який ніж тримання під вартою, а тому клопотання не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 196, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 24 липня 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на цей строк, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:

- не залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за викликом слідчого, прокурора, суду, за першою вимогою залежно від стадії кримінального провадження до визначеного місця;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, у всіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання до Броварського РУП ГУНП в Київській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

У разі не виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 13 год. 55 хв. 25 травня 2023 року в залі Броварського міськрайонного суду Київської області.

Слідчий суддя ОСОБА_1