Справа №954/44/23
Номер провадження 1-кс/954/8/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 рокусмт Нововоронцовка

Слідчий суддя Нововоронцовського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Нововоронцовка клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про накладення арешту у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000079 від 22.04.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст. 191 КК України,

встановив:

Слідчий СВ відділення поліції № 1 Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором,про накладення арешту у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000079 від 22.04.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст. 191 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, що на праві власності належитьпідозрюваному ОСОБА_5 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження вказаного майна.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили задовольнити.

На підставі ч. 2 ст.172 КПК України розгляд клопотання здійснюється без виклику власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

ВП № 1 Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000079 від 22.04.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 191 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненнікримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 191 КК України, вручено 21.06.2023.

Прокурором Високопільського відділу Бериславської місцевої прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 складено та долучено до матеріалів кримінального провадження цивільний позов в інтересах держави в особі Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000079 від 22.04.2021 року, до ОСОБА_5 . Згідно вказаної позовної заяви, прокурор просить стягнути із цивільного відповідача ОСОБА_5 на користь Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації 236591грн. шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Отже, підставою для звернення до суду з вказаним клопотанням стала необхідність забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна є наявність ризику того, що вказане майно може бути відчужене чи передане на користь третіх осіб з метою приховування, що унеможливить відшкодування збитків у майбутньому.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті, тобто з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).

У відповідності до ч. 1 та ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У розумінні ст. 177 КПК України, "обґрунтована підозра" включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження.

Не вирішуючи питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності, допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст. 191 КК України.

Висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.3 ст. 191 КК України, слідчий суддя дійшов на підставі безпосередньо досліджених документів, долучених до клопотання.

Стороною обвинувачення доведено наявність правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_5 , необхідність накладення якого обґрунтовано обумовлена потребою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) та запобігання можливості його відчуження чи передання на користь третіх осіб з метою приховування, що виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Наявність у матеріалах провадження цивільного позову про стягнення з ОСОБА_5 на користь Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації 236591грн., враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочинів, яким Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації завдано майнової шкоди у розмірі 236591грн., підтверджує існування потреби у такому заході забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно інформації КП «Нікопольське районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради № 122 від 09.06.2023 року, № 125 від 21.06.2023 року за ОСОБА_5 зареєстроване право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 14.07.2006 року № 2053, яка має площу 60,5 кв.м.

Згідно довідки МПП «Агро-Експерт» ринкова вартість трьохкімнатної квартири загальною площею 60,5 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , становить 309676,00 грн.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання, та накладення арешту на майно, що на праві власності належить ОСОБА_5 , а саме: на квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись статтями 170, 171, 173 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_5 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 , із забороною відчуження вищевказаного майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1