Справа 688/2068/23
№ 1-кс/688/1080/23
Ухвала

Іменем України

23 травня 2023 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , представника скаржника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Шепетівці скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 09 травня 2023 року,

встановив:

16 травня 2023 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області звернулася ОСОБА_4 , зі скаргою, в порядку ст.303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 09 травня 2023 року.В обґрунтування скарги посилається на те, що працівниками поліції не виконано в повному обсязі ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 травня 2023 року, тобто не виконано приписи ч.1 ст.214 КПК України, що призвело до невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 06 квітня 2023 року. Вважає таку бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, тобто протиправною. Просить зобов`язати уповноважених осіб Шепетівський РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості в ЄРДР на підставі її заяви від 09 травня 2023 року про кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 386, 387 КК України.

Скаржник ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримали подану скаргу, просили її задовольнити, посилаючись на мотиви такої.

Прокурор Полонського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 заперечив щодо задоволення скарги, посилаючись на відсутність підстав для її задоволення.

Представник Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленим про час, місце і дату розгляду скарги, в судове засідання не з`явився.

Вислухавши доводи скаржника та її представника, думку прокурора, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що в задоволенні скарги слід відмовити з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів скарги, 09 травня 2023 року ОСОБА_4 звернулася до начальника Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою виконати ухвалу Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 травня 2023 року та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення за її заявою від 06 квітня 2023 року, а саме за ст. 386 КК України (тиск на потерпілу), за ст. 387 КК України (розголошення без письмового дозволу прокурора, слідчого або особи, яка провадила оперативно-розшукову діяльність, даних оперативно-розшукової діяльності або досудового розслідування особою, попередженою в установленому законом порядку про обов`язок не розголошувати такі дані),

В обґрунтування заяви зазначила, що ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 травня 2023 року скаргу ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄДРДР задоволено та зобов`язано уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області забезпечити внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 06 квітня 2023 року, протягом 24 годин з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування. В заяві від 06 квітня 2023 року заявник вказала про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених за ст.ст. 383, 386, 387 КК України.

На виконання вищезазначеної ухвали суду працівниками Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області до ЄРДР було внесено відомості лише про вчинення кримінального правопорушення щодо неправдивого повідомлення про злочин, відповідальність за яке передбачена ст. 383 КК України, про що було надано заявнику витяг з ЄРДР.

Відомостей про інші кримінальні правопорушення, про які заявник повідомляла у своїй заяві від 06 квітня 2023 року, а саме: за ст. 386 КК України (тиск на потерпілу), за ст. 387 КК України (розголошення без письмового дозволу прокурора, слідчого або особи, яка провадила оперативно-розшукову діяльність, даних оперативно-розшукової діяльності або досудового розслідування особою, попередженою в установленому законом порядку про обов`язок не розголошувати такі дані), на виконання ухвали суду внесено не було.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст.11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до п. 2 глави 1 Розділу ІІ «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги, згідно ухвали слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01 травня 2023 року скаргу ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄДРДР задоволено та зобов`язано уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області забезпечити внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_4 від 06 квітня 2023 року, протягом 24 годин з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Скаржник вважає ухвалу слідчого судді невиконаною, так як у витязі не зазначено кримінальні правопорушення, що передбачені ст.ст. 386, 387 КК України.

У скарзі ОСОБА_4 порушує питання про внесення відомостей до ЄРДР, за фактом вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ст.386 КК України, а саме здійснення тиску на неї з метою змушування до відмови від дачі показань у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 за ч.6 ст.152 КК України.

Водночас, під час розгляду скарги ОСОБА_4 зазначила, що вона з моменту вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.152, ч.6 ст.152, ч.1 ст.263 КК України, не спілкується ні з ОСОБА_6 , ні з його батьком ОСОБА_7 , жодних дій щодо неї з їх боку не було.

Отже, інформація ОСОБА_4 про здійснення на неї тиску не відповідає дійсності.

Крім того, ОСОБА_4 зазначає, що 18 лютого 2023 року ОСОБА_6 звернувся до ВПД № 3 Шепетівського РУП ГУНП України в Хмельницькій області заяву про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 192 КК України. В заяві ОСОБА_6 посилається на матеріали кримінального провадження, що здійснюється відносно його батька ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 152 КК України, а саме на матеріали обшуку будинку за адресою: АДРЕСА_1 , проведеного 02 грудня 2022 року в межах кримінального провадження №0001261 від 01 грудня 2022 року за ч. 4 ст. 152 КК України. ОСОБА_6 не належить до осіб, які мають право на ознайомлення із матеріалами даного кримінального провадження. Отже, ОСОБА_6 невідомою мені особою було протиправно розголошено відомості кримінального провадження № 0001261 від 01 грудня 2022 року за ч. 6 ст. 152 КК України. Отже, зазначені дії містятьознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.387 КК України.

Посилання скаржника на неповну кваліфікацію у витязі з ЄРДР, а саме відсутність кваліфікації за ст.ст. 386, 387 КК України, слідчий суддя не може визнати обґрунтованими з огляду на наступне.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74-75, рішення від 7 грудня 2006 року) сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально-правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК не передбачено. Виправлення допущених слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Зміна правової кваліфікації тих же самих фактичних обставин, які розслідуються у межах кримінального провадження, не потребує реєстрації нового кримінального провадження (окремого внесення відомостей про це до ЄРДР), що б фактично відбулося за умови задоволення скарги.

Самостійне визначення особою у заявах про злочин наявності певної статті КК та бажаної кваліфікації без наведення достатніх відомостей не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме ці злочини. Крім того, слідчий, прокурор не зобов`язаний вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частини 1, 3, 5 статті 22 КПК). Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Той факт, що кримінальне провадження № 0000777 зареєстроване, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості як подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення. На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини 2 статті 60 КПК), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина 1 статті 56 КПК).

Таким чином, на підставі наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305-307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 09 травня 2023 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 24 травня 2023 року.

Слідчий суддя: