Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 616/801/21
Номер провадження 1-кп/948/162/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.08.2023 Машівський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Машівка клопотання начальника Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000927 від 27.09.2021 р. про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Великий Бурлук Великобурлуцького району Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, розлученого, непрацюючого, військовозобов`язаного (зі слів), згідно зі ст.89 КК України раніше не судимого, має на утримані малолітню доньку - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (зі слів), який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 (зі слів),

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

в с т а н о в и в :

в провадженні суду є вказане кримінальне провадження.

Начальник Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, без визначення розміру застави, з огляду на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України. Також вважає, що відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу та просить не визначати розмір застави на підставі п. 2 ч.4 ст. 184 КПК України.

Заслухавши думку прокурора, який клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України, що продовжують існувати та неможливість іншим більш м`яким запобіжним заходом забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, потерпілого, який підтримав прокурора, обвинуваченого та захисника, які заперечували проти клопотання та вважали що можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, дослідивши документи кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Так, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке згідно зі статтею 12 КК України віднесено до особливо тяжких злочинів, тоді як санкція відповідної статті КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Як видно з матеріалів кримінального провадження, 27.09.2021р. ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 29.09.2021 відносно підозрюваного обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, на строк 60 днів, який в подальшому було продовжено ухвалами Великобурлуцького районного суду Харківської області.

17 березня 2022 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на підставі положень частини шостої статті 615 КПК України до 17.05.2022.

Ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 16 травня 2022 року строк тримання під вартою відносно ОСОБА_6 продовжено на шістдесят днів, тобто до 14 липня 2022 року, 11.07.2022 Машівський районний суд своєю ухвалою продовжив строк тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 на шістдесят днів, тобто до 08 вересня 2022 року та 07.09.2022 року до 06.11.2022 відповідно.

В послідуючому запобіжний захід у вигляді трмиання під вартою неодноразово був продовжений Машівським районним судом, останній раз до 11.08.2023 року, розгляд кримінального провадження не завершений.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити перелічені вище дії.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України (чч.1-3) під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як убачається з матеріалів клопотання, існує наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ст. 177 КПК України, зокрема, що обвинувачений з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, яке є особливо тяжким злочином і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому може переховуватися від суду.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення також є підтвердженим, враховуючі наявність обставин, які обґрунтовують обвинувачення про вчинення кримінального правопорушення.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом.

В той же час, оскільки судом потерпілий та свідки, які з`явилися до суду, допитані, від допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 прокурор відмовився з огляду на те, що останні після деокупації населенного пункту за місцем їхнього проживання відсутні та встановити місце знаходження не вдалося, а тому ризик впливу на потерпілого та свідків на сьогодні відсутній.

Отже, враховуючи особу обвинуваченого, обвинувачення щодо якого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України є обґрунтованим, не має міцних соціальних зв`язків в місці проживання,в силу ст.89 КК України раніше не судимий, не працює, зважаючи на необхідність запобігти спробам переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, суд дійшов висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою терміном на 60 днів без права внесення застави, з огляду на підозру у вчиненні кримінального правопорушення, яке привело до загибелі людини.

Водночас судом не встановлено достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а відтак жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 314-316, 331 КПК України, суд

у х в а л и в:

клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 06.10.2023 включно, без визначення застави.

Копію ухвали направити до Державної установи «Полтавська установа викоанння покарань (№23)» для долучення до матеріалів особової справи.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, шляхом подачі апеляційної скарги через Машівський районний суд, а обвинуваченим у той же строк з моменту вручення копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1