справа № 619/2768/23
провадження № 1-кс/619/524/23
Ухвала

Іменем України

21 червня 2023 року,

м. Дергачі,

слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 розглянула клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000121 від 17.06.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.

До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в рамках кримінального провадження № 0000121 від 17.06.2023 за ч. 4 ст. 358 КК України на таке майно: посвідчення водія, що видане на ім`я ОСОБА_3 07.06.2023 ТСЦ 7141 серія та номер НОМЕР_1 відкриті категорії: А1, А, В, С1, С, яке поміщено до паперового конверту; мобільний телефон марки Redmi 6А чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету РSР3014773. У обґрунтування клопотання зазначено, що 16.06.2023 до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 16.06.2023 на відкритій ділянці місцевості за координатами 50.111511, 36.130021 у м. Дергачі Харківського району Харківської області ОСОБА_3 пред`явив посвідчення водія на своє ім`я серія та номер НОМЕР_1 , яке має ознаки підробки. 16.06.2023 дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було здійснено виїзд з метою огляду місця події на відкриту ділянку місцевості за координатами 50.111511, 36.130021 у м. Дергачі Харківського району Харківської області, де у ОСОБА_3 виявлено та вилучено зазначене посвідчення водія та мобільний телефон марки Redmi 6А чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету РSР3014773. Метою накладання арешту на зазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, а саме технічної експертизи документів, а також проведення інших слідчих дій.

Слідчий судя, дослідивши клопотання та додані до нього документи дійшла висновку про його повернення прокурору для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Частиною 2 статті 171 КПК України визначено, що уклопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як установлено п. 2, 5 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження

Пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Диспозицією ч. 4 ст. 358 КК України передбачена відповідальність за використання завідомо підробленого документа.

Так, прокурор у клопотанні просить накласти арешт в т.ч. на мобільний телефон марки Redmi 6А чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ІМЕІ2: НОМЕР_3 , який поміщено до сейф пакету РSР3014773, як на тимчасово вилучене майно, при цьому, у клопотанні відсутнє відповідне обґрунтування необхідності накладення арешту на зазначений мобільний телефон та можливості використання цього мобільного пристрою, як доказу у цьому кримінальному провадженні.

Отже, клопотання підлягає поверненню прокурору, зі встановленням строку в 72 години з часу отримання даної ухвали, для усунення недоліків та приведення його у відповідність з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України.

Керуючись ст. 171-172 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000121 від 17.06.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358КК України, повернути прокурору та встановити строк в 72 (сімдесят дві) години, з часу отримання даної ухвали, для усунення недоліків та приведення клопотання у відповідність з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Суддя ОСОБА_1