Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/959/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000306, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , із забороною вчинення реєстраційних дій.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0000306 від 03.08.2022 року за фактом вчинення посадовими особами АТ «Укрсиббанк» службового підроблення з метою заволодіння нерухомим майном позичальників через підконтролльні колекторські організації, у зв`язку з чим наявні підстави вважати, що таке майно є об`єктом кримінально-правових дій, а тому з метою його збереження наявні підстави для накладення на нього арешту.

В судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву, в якій просить розглянути клопотання без їйого участі та задовольнити його із наведених у ньому підстав.

Власник майна, щодо якого подане клопотання, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить розглянути клопотання про арешт майна без її участі та задовольнити таке клопотання.

Враховуючи положення ч.4 ст. 107 КПК України, слідчий суддя розглянув клопотання за відсутності учасників процесу та без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000306, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені посадові особи AT «Укрсиббанк» розробили злочинний план, який полягав в умисному, з метою отримання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, всупереч інтересам АТ «Укрсиббанк», використанні своїх службових повноважень з метою утворення штучної заборгованості по кредитах фізичних осіб у іноземній валюті, шляхом внесення завідомо недостовірних відомостей до офіційних документів та подальшому заволодінню нерухомим майном позичальників через підконтрольні колекторські організації.

Безпосередньо кримінальне провадження зареєстровано 20.12.2021 року прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва за заявою ОСОБА_6 щодо службового підроблення, вчиненого посадовими особами AT «Укрсиббанк» щодо оформлення виданого ОСОБА_6 кредиту.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_6 зазначила, що посадові особи AT «Укрсиббанк», зловживаючи її довірою, 07.05.2008 переконали її у вигідності отримання нею кредиту на суму 100 000 доларів США, відповідно до договору 0, шляхом зарахування його на поточний рахунок останньої, однак фактично грошові кошти у іноземній валюті зараховані не були, а видані на руки готівкою на суму 505 000,00 грн. що спричинило нарахування відсотків на суму 39 633,29 доларів США.

Аналогічні обставини були повідомлені й іншими потерпілими, зокрема, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .

При цьому ОСОБА_5 в забезпечення умов кредитного договору передала AT «Укрсиббанк» належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту на вказану квартиру, слідчий, зокрема, вказує на необхідність накладення арешту на таке майно з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні та недопущення продовження здійснення злочинних дій, направлених на протиправне заволодіння нерухомим майном, а також з метою захисту прав та законних інтересів потерпілого у кримінальному провадженні.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке просить накласти арешт слідчий, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України та є об`єктом кримінально-протиправних дій.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази та беручи до уваги те, що потерпілою ОСОБА_5 , яка є власником майна, щодо якого подане клопотання, також подано до суду заяву, у якій вона просить накласти арешт на належне їй майно, слідчий суддя вважає за можливе застосування вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлені докази за матеріалами клопотання в їх сукупності, враховуючи розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також правову підставу для арешту майна та наслідки його для інших осіб, слідчий суддя вбачає достатні та обґрунтовані підстави для задоволення поданого клопотання.

При цьому слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника вказаного майна та інтересах інших осіб, із встановленням заборони вчинення реєстраційних дій щодо такого майна, що надасть можливість органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000306, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності зареєстрована за ОСОБА_5 , із встановленням заборони вчинення реєстраційних дій щодо вказаного нерухомого майна.

Відповідно до вимог ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1