Справа № 675/537/23
Провадження № 1-кп/675/67/2023
У Х В А Л А

"29" березня 2023 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, за обвинувальним актом, що надійшов від Шепетівської окружної прокуратури про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою суду від 28 березня 2023 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

Дане кримінальне провадження підсудне Ізяславському районному суду Хмельницької області.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК України.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом не встановлено.

На думку учасників провадження, судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

Таким чином, суд вбачає за необхідне призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні.

Разом з цим, ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 01.02.2023 було обрано запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою до 30.03.2023 включно.

У судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження строку обраного щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки зі спливом визначеного строку його дії дане кримінальне провадження не може бути розглянутим, однак ризики, які існували на момент обрання запобіжного заходу та його подальшого продовження не зменшилися.

Як вважає прокурор, на даний час відсутні підстави для скасування чи зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки в разі його зміни обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином з метою покращення свого становища, продовжити вчиняти інші злочини, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання прокурора про продовження стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Разом з тим, захисник у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора. Крім того, захисник просила при вирішенні даного клопотання врахувати особу обвинуваченого, а саме його психічний стан, а також звертає увагу суду щодо невірної кваліфікації обвинувачення щодо ОСОБА_4 за обставин, які йому інкримінуються.

Таким чином, на думку захисника, доводи прокурора є тільки припущеннями не підтвердженими будь-якими доказами, тому вважає за необхідне застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Потерпілий ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився направив на адресу суду заяву з проханням проведення підготовчого розгляду справи за його відсутністю.

Вислухавши доводи прокурора в обгрунтування поданого ним клопотання, думку обвинуваченого та доводи його захисника про зміну запобіжного заходу на більш м`який, який не пов`язаний з триманням під вартою, суд встановив наступні обставини та прийшов до такого висновку.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.

Таким чином, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, оскільки до 30.03.2023 кримінальне провадження закінчене не може бути, у справі не допитаний потерпілий, свідки, та не досліджені письмові докази.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.

Як вбачається з матеріалів провадження, до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з метою запобігти тому, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, згідно з вимогами п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У відповідності до обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, що відноситься до особливо тяжких злочинів, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк до 15 років.

На переконання суду, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів, про що неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, зокрема, у справі «Ілійков проти Болгарії».

У даному кримінальному провадженні судовий розгляд не завершений, не допитані потерпілий, свідки та не досліджені усі письмові докази, відтак, існують ризики перешкоджання кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на потерпілого, свідків з метою зміни їхніх показів на користь обвинуваченого, а також перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином та переховування від суду.

Зазначені вище обставини, у своїй сукупності переконують суд, що продовжують існувати ризики, які були враховані при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу та по своїй суті суттєво не змінилася обстановка, що дає підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити більш м`який запобіжний захід.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого альтернативних запобіжних заходів, суд враховує його особу, репутацію, а також тяжкість, характер та ступінь суспільної небезпеки кримінального правопорушення, суворість покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його можливість переховуватись від суду та впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Можливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд оцінює критично, оскільки обставини, на які вказує захисник, не спростовують та не зменшують ризиків, вказаних у клопотанні прокурором. Такі обставини не є визначальними та такими, що давали б можливість обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, в тому числі і у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосування засобів електронного контролю.

Враховуючи вищевикладене, на думку суду, до обвинуваченого не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі. У даному випадку, потреба в обмеженні права на особисту свободу обвинуваченого шляхом продовження останньому строку найсуворішого запобіжного заходу є виправданою.

З огляду на наведене, доводи захисника про зміну запобіжного заходу, суд відхиляє, і в задоволенні клопотання відмовляє, натомість запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів, тобто до 27.05.2023.

У відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, розмір застави судом не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 131, 132, 176, 177, 178, 183-184, 193-194, 196-197, 201, 314-316, 369-372, 365КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179 від 30.01.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у відкритому судовому засіданні на 10 год. 00 хв. 14 квітня 2023 року в залі судових засідань Ізяславського районного суду Хмельницької області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк обраного щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у слідчому ізоляторі до 27.05.2023 включно, без можливості внесення застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити начальнику слідчого ізолятора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена виключно в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченій - протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1