Справа № 589/727/23
Провадження № 1-кс/589/268/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2023 року м.Шостка

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання слідчого СВ Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , щодо підозрюваного

ОСОБА_5

- про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюються у вчиненні злочину та в межах даного кримінального провадження вбачається наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного, яким не зможе запобігти більш м`який запобіжний захід.

В судовому засіданні прокурор, посилаючись на зазначені обставини, вважає наявними достатні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6-ти до 10-ти років, що може спонукати останнього залишити місце проживання та переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, існують ризики, що він буде незаконно впливати на свідків. Вказав, що ОСОБА_5 офіційно ніде не працює, не має постійного легального джерела прибутку, живе за рахунок випадкових заробітків, та може продовжити займатися злочинною діяльністю.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання з мотивів недоведеності наявності ризиків у кримінальному провадженні. Захисник ОСОБА_4 вказала, що підозрюваний має постійне місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, а саме: дружину, яка тяжко хворіє та потребує сторонньої допомоги, малолітню дитину та батька похилого віку. Крім того, зазначила, що підозра є необгрунтованою, оскільки коштів, які нібито отримав ОСОБА_5 від продажу наркотичного засобу, не виявили. Просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначивши, що підозрюваний буде сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали за клопотанням слідчого, перевіривши його доводи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

В провадженні Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали об`єднаного кримінального провадження № 0000129 від 03.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав та доцільність застосування щодо ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги наступне.

Частиною першою ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (ст.5) втілює основоположне право людини на захист від свавільного втручання держави у її право на свободу. Тому, у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

З цього правила випливають два природних наслідки: тягар доведення обставин, що свідчать на користь утримання під вартою, завжди несе сторона обвинувачення, а будь-які обставини, щодо доведеності яких або значення яких для вирішення питання про тримання під вартою або звільнення, залишається сумнів, мають тлумачитися на користь звільнення особи.

Роль слідчого судді при оцінці вказаних обставин полягає в перевірці істинних намірів та цілей, що стоять за позбавленням особи свободи, відповідності цих цілей та намірів вимогам закону, та, у випадку встановлення відсутності законних підстав для тримання особи під вартою, - прийняття рішення про звільнення особи з-під варти.

Така перевірка відбувається за правилами національного законодавства, які міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Так, виходячи з вищенаведених норм закону, насамперед слідчий суддя, вирішуючи питання про законність тримання особи під вартою, має вирішити питання, чи існують підстави для "розумної підозри" щодо причетності підозрюваного до вчинення злочину. А згідно ст. 177, 178 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину повинна бути підтверджена вагомими доказами.

При цьому слід зазначити, що у випадку, якщо відносно особи ставиться питання про застосування винятково суворого запобіжного заходу, то слідчий суддя повинен приділити особливу увагу оцінці вагомості доказів вчинення нею злочину.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно змісту підозри, 15 лютого 2023 року у денний час ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконний збут наркотичного засобу, перебуваючи біля буд. 19 по вул. Марата в м. Шостка Сумської області, незаконно збув ОСОБА_7 один згорток фольги з порошкоподібною речовиною, за що отримав від останньої 500 грн.

У подальшому ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції порошкоподібну речовину в одному згортку, який їй незаконно збув ОСОБА_5 .

Відповідно до висновку експерта Сумського НДЕКЦ МВС України у складі наданій на дослідження порошкоподібній речовині виявлений PVP, який віднесений до особливо небезпечних психотропних речовин, обіг яких заборонено.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які підтверджують факт незаконного зберігання з метою збуту та збуту наркотичних засобів та психотропних речовин; висновком експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, відповідно до якого порошкоподібна речовина, вилучена під час контрольної закупки у ОСОБА_5 є психотропною речовиною «PVP», обіг якої заборонено; протоколом затримання; іншими матеріалами кримінального провадження в їх повній сукупності.

Обов`язковими, передбаченими ст. 177, 183, КПК України, підставами застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, яким не може запобігти більш м`який запобіжний захід.

Виходячи зі змісту вказаних норм закону, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Висновки слідчого та прокурора у клопотанні щодо наявності ризиків мають бути належно обґрунтовані, зроблені за результатами сукупного аналізу характеру злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців, стану здоров`я, матеріального стану), поведінки під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), способу життя взагалі, способу самозабезпечення.

Обґрунтування неможливості запобігти ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, також повинна бути обумовлена достатніми даними. Достатні дані при цьому повинні бути не уявними або ж припустимими, а конкретними, визначеними, необхідними, підтвердженими відповідними доказами.

Проте, вказані вимоги закону залишилися поза увагою слідчого та прокурора.

Як зазначив прокурор у судовому засіданні, а слідчий у клопотанні, у даному кримінальному провадженні наявні ризики того, що ОСОБА_5 може: вчинити інший злочин; незаконно впливати на свідків; ухилятися від органу досудового розслідування та суду, і цим ризикам, на переконання слідчого і прокурора, не зможуть запобігти більш м`які запобіжні заходи.

Разом з тим, такі висновки залишись належним чином не обґрунтовані, а тому слідчий суддя не може у повному обсязі з ними погодитися.

Так, наявність ризику, що підозрюваний може впливати на свідків у кримінальному провадженні завжди повинна бути підтверджена даними, що чітко вказують на психологічний чи то фізичний тиск і джерело такого доказу повинно бути безумовним.

Це випливає з висновку, який міститься у рішенні «Москаленко проти України», в якому Європейський суд з прав людини вказав, що ризик того, що заявник примушуватиме свідків, потерпілих давати неправдиві показання, має вимірюватися наявністю достатніх підтверджуючих даних.

Твердження ж у клопотанні щодо можливого впливу підозрюваного на свідків, інших осіб у даному кримінальному провадженні жодним чином не вмотивовані.

Не є мотивованими посилання слідчого і прокурора на те, що у кримінальному провадженні існує такий ризик можливого ухилення підозрюваного від слідства та суду, якому не зможе запобігти жодний запобіжний захід, крім як тримання під вартою.

При цьому слідчий суддя бере до уваги те, що ознаками наявності такого ризику можуть бути: неявка за викликами до органів досудового розслідування; відсутність постійного місця проживання; підбурювання співучасників до втечі; висловлювання самого підозрюваного про намір втечі; факти втечі від органів досудового розслідування та суду в минулому у справах про раніше вчинені злочини тощо.

В свою чергу під час судового засідання прокурором не було наведено даних, які б свідчили про існування таких обставин.

Навпаки, у судовому засіданні з`ясовано, що в Шосткинському міськрайонному суді на розгляді перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_5 за ч.3 ст.185 КК України, в ході розгляду якого обвинувачений ОСОБА_5 сумлінно з"являється за викликами суду.

Крім того, при оцінці критеріїв ризику втечі, суд бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме те, що він раніше не судимий, має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки (дружину, яка є інвалідом ІІ групи та потребує сторонньої допомоги, малолітнього сина та батька похилого віку, які мешкають у м. Шостка), даних про негативну характеристику не має.

Таким чином, ризик ухилення підозрюваного від слідства та суду є незначним.

Тяжкість злочину, на яку посилається слідчий та прокурор, не є достатньою підставою, яка б свідчила про наміри підозрюваного ухилитися від слідства та суду і давала б підстави вважати наявними виключні підстави для обмеження свободи підозрюваного, оскільки ступінь ризиків має оцінюватися в сукупності з іншими конкретними, необхідними, підтвердженими даними про спроби підозрюваного вчиняти дії, спрямовані на протидію досудовому розслідуванню.

Слідчий суддя приходить до висновку, що вказаному ризику, дієво зможе запобігти інший більш м`який запобіжний захід, який не є виключним за своєю суворістю, проте який за своїм характером обмежить можливість підозрюваного вільно пересуватися та контактувати з суспільством.

На переконання суду адекватним та ефективним механізмом у цій справі буде запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно, виходячи з вищезазначеного, клопотання слідчого підлягає задоволенню частково: у застосуванні щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. 176-178, 183, 181,376 КПК України слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

В задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши залишати житло, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, крім випадків невідкладної медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) утримуватись від спілкування зі свідками, окрім необхідності проведення одночасних допитів;

3) здати на зберігання до Шосткинського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інщі документи, що дають право на виїзд з України (за наявності);

4) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

ОСОБА_5 негайно доставити до місця проживання і звільнити з під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Копію ухвали для виконання передати до органу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали визначити до 15.04.2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1