Справа № 308/1277/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.01.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/612/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської областівід 16 червня 2022 року за скаргою ОСОБА_5 на постанову слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000375 від 27.10.2021,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою про скасування постанови слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000375 від 27.10.2021.

Скаргу мотивує тим, що 27.01.2022 року на адресу ОСОБА_5 поступив рекомендований лист з постановою про відмову ОСОБА_5 у визнанні потерпілим в кримінальному провадженні №0000375 винесену старшим слідчим П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року. Вважає вказану постанову передчасною та незаконною, оскільки досудове розслідування здійснювалось не уповноваженою на те особою, що є істотним порушенням прав людини і основоположних свобод та має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими. Слідчим в даному кримінальному провадженні було допитано ОСОБА_5 в якості свідка, в той час як він мав статус потерпілого, що має ознаки недопустимості доказів.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської областівід 16 червня 2022 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 на постанову слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000375 від 27.10.2021 - відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 вказує на незаконність прийнятого слідчим суддею рішення, просить апеляційний суд скасувати ухвалу слідчого судді, а матеріали справи направити до суду першої інстанції для продовження розгляду скарги.

Щодо пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що участі в судовому засідання не приймав, ухвалу суду отримав 13.12.2022 року, просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Стаття 55 Конституції України, гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з положеннями ст.24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу процедуру оскарження дій (бездіяльності) і рішень осіб, які її здійснюють. Водночас, право на оскарження у кримінальному процесі забезпечується встановленням у нормах КПК України порядку і строків принесення (у деяких випадках і розгляду) скарг на дії (бездіяльність) і рішення суду, слідчого судді, прокурора, слідчого.

Тому главою 26 КПК України і передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

Вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, викладено в частинах першій та другій статті 309 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 309 КПК України скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Відповідно до ст. 422 КПК України отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді розглядається не пізніш як через три дні після її надходження до суду апеляційної інстанції.

Такий порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду.

Водночас це не виключає можливість застосування положень ч. 4 ст. 399 КПК України на стадії вирішення питання про призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги.

Згідно з цією нормою суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційну скаргу подано на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржено виключно з під підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями ст. 394 цього Кодексу.

Отже, рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження та про повернення скарги можуть бути ухвалені на стадії вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, а у випадку оскарження ухвали слідчого судді - при вирішенні питання про призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги на таке рішення.

Разом із тим, якщо після відкриття апеляційного провадження буде встановлено, що воно відкрите за апеляційною скаргою на рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, апеляційний суд має постановити ухвалу про закриття апеляційного провадження.

Таке ж рішення суд апеляційної інстанції повинен постановити й у разі, якщо під час апеляційного розгляду в судовому засіданні апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді буде встановлено, що ця скарга подана на рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню.

За таких обставин, зважаючи на те, що після призначення судового засідання встановлено, що апеляційний розгляд здійснюється за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської областівід 16 червня 2022 року за скаргою ОСОБА_5 на постанову слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000375 від 27.10.2021, яка не підлягає апеляційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про необхідність закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 .

Таке судове рішення апеляційного суду узгоджується з висновком щодо застосування норм права Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 19 лютого 2019 року у справі №569/17036/18.

Керуючись ст. ст. 309, 399, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської областівід 16 червня 2022 року за скаргою ОСОБА_5 на постанову слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у місті Ужгород) Державного бюро розслідувань розташованого у місті Львові ОСОБА_6 від 28.12.2021 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000375 від 27.10.2021, - закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді