Справа № 754/1839/23
У Х В А Л А

Іменем України

10 лютого 2023 року м. Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваній:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Черкеськ Ставропольського краю РФ, громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованій, незаміжній, зареєстрованої та фактично мешкаючої за адресою : АДРЕСА_1

запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000483 від 09.02.2023, за ознаками ч.1 ст.121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодження з прокурором Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , 10.02.2023 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000483 від 09.02.2023, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Відповідно до обставин правопорушення інкримінованого ОСОБА_4 , остання 09.02.2022 приблизно о 14:20 год перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи з прямим умислом направленим на заподіяння рідному брату ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тілесних ушкоджень, утримуючи у правій руці предмет, що має колюче-ріжучі властивості, нанесла ним не менше трьох ударів в область грудної клітини ОСОБА_7 , чим спричинила останньому тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого колото-різаного поранення грудної клітки справа, правобічного пневмотораксу; непроникаючих колото-різаних поранень справа та зліва.

09.02.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України, 10.02.2023 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 повністю доводиться зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 09.02.2023, протоколом огляду місця події та речовими доказами.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 ; наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового слідства та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності; будь-яким чином впливати на свідків та потерпілого, а також попереджаючи можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий клопоче про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні, оскільки обставини правопорушення, свідчать про суспільну небезпеку поведінки підозрюваної, а відсутність медичних документів на даному етапі досудового розслідування, унеможливлюють питання поміщення ОСОБА_4 до спеціалізованого медичного закладу у відповідності до п.2 ч.1 ст.508 КПК України.

Підозрювана та її захисник не заперечували обґрунтованість підозри, але звернули увагу, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Враховуючи стан психічного здоров`я підозрюваної та неможливість поміщення до спеціалізованого закладу через брак документів, вважали можливим визначити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

09.02.2023 ОСОБА_4 було затримано, в порядку ст. 208 КПК України,та 10.02.2023 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України. Обґрунтованість підозри доводиться:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 09.02.2023 за змістом якого останній повідомляє про обставини завдання йому тілесних ушкоджень з боку ОСОБА_4 ;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які перші контактували з потерпілим з часу завдання йому тілесних ушкоджень та надавали первинну медичну допомогу.

- протоколами огляду місця події від 09.02.2023, під час яких було оглянуто приміщення квартири та ділянка місцевості, що прилягає до будинку, де було зафіксовано та вилучено сліди злочину.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, а також дані, що характеризують підозрювану. Так, відповідно до ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 03.06.2020 до ОСОБА_4 застосовано примусовий захід медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із суворим наглядом, за вчинення суспільно-небезпечного діяння аналогічного за інкримінованими подіями. З огляду на викладене, слід дійти до висновку про доведеність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки повторне завдання тілесних ушкоджень братові, із використанням колюче-ріжучих предметів, створює предумови на вчинення іншого кримінального правопорушення, або продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 .

Враховуючи поведінку підозрюваної продемонстровану в залі судового засідання, яка продуктивному контакту була недоступна, легковажно ставилась до вчиненого, тому слідчий суддя приходить до висновку, про недоведеність ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлений в судовому засіданні ризик, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а також наявного в рамках даного кримінального провадження ризику, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

З огляду на особу підозрюваної, до якої раніш застосовувались примусові заходи медичного характеру, але за відсутності відповідних медичних висновків слідчий суддя позбавлений можливості застосування вимог ст. 508 КПК України, але слід враховувати, що поведінка ОСОБА_4 створює реальну та невиправдану загрозу для оточуючих.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 09.04.2022, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, в повному тексті виготовлена 13.02.2023.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1