справа № 208/1040/23
№ провадження 1-кс/208/261/23
УХВАЛА

Іменем України

09 лютого 2023 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи що звернулася зі скаргою ОСОБА_3 , представника Кам`янського РУП ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Кам`янської РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування заяви про вчинення кримінального правопорушення», -

встановив:

08 лютого 2023 року ОСОБА_3 подано скаргу на бездіяльність дізнавача Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яка виразилася у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідування відомостей про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 03 лютого 2023 року.

Як зазначив ОСОБА_3 на його думку у діях ОСОБА_5 як дізнавача Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, наявний склад кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, про що він повідомив у зазначеній заяві.

До такого висновку ОСОБА_3 прийшов так як при оголошені ухвали Дніпровським апеляційним судом від 22 березня 2022 року у справі № 209/1425/21 судді апеляційного суду зазначили, що відмовили у його скарзі на ухвалу слідчого судді Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11 січня 2022 року, на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №00000223, зазначили що немає показів свідка ОСОБА_6 , а коли він знайомився зі справою, то такі покази свідка були. А тому він вважає, що так як кримінальне справа внесена до ЄРДР за №00000223, формувалася і підшивалася дізнавачем ОСОБА_5 , тому саме вона винна в тому, що при ухваленні рішення Дніпровським апеляційним судом не було враховано зазначені покази свідка.

В заяві скаржник просив внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, розпочати досудове розслідування кримінального правопорушення за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 відносно дізнавача ОСОБА_5 ..

Тому, на його думку невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 03 лютого 2023 року, є порушенням ст. 214 КПК України, і він підтримує скаргу у повному обсязі і просить її задовольнити.

Представники Кам`янської окружної прокуратури в судове засідання не прибули.

Представник Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, зазначив, що крім права на звернення із заявами до органів досудового розслідування, також необхідним враховувати і вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України, за змістом якої передбачено що до ЄРДР вносяться відомості про кримінальні правопорушення. А тому, отримав заяву від ОСОБА_3 03 лютого 2023 року, враховуючи відсутність ознак скоєння кримінального правопорушення, в тому числі і за заявленою заявником ч. 1 ст. 366 КК України, його заява була віднесено до заяв які підлягають розгляду в порядку звернення громадян. Крім того, на підтвердження зазначених обставин ОСОБА_3 не було долучено жодного документу, в тому числі і Ухвали Дніпровського апеляційного суду на яку скаржник посилається. А при ознайомленні із самою ухвалою у відкритому доступі до Єдиного державного реєстру судових рішень, було встановлено за змістом ухвали відсутність обставин на які посилався заявник. На підставі зазначеного вважає що скарга є необгрунтованою та у її задоволені просить відмовити.

Заслухав скаржника, представника Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, дослідив матеріали за скаргою, слідчий суддя приходить до наступного.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, згідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, - на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1)бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як встановлено в ході розгляду скарги, 03 лютого 2023 року ОСОБА_3 подав до Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, пославшись на дії дізнавача ОСОБА_5 як на його думку мають ознаки кримінального правопорушення, як відображено за змістом талону-повідомлення єдиного обліку № 2134 від 07 лютого 2023 року (а.с. 3), та копії заяви прийнятої 03 лютого 2023 року Кам`янським РУП ГУНП в Дніпропетровській області про злочин який на думку заявника має ознаки ч. 1 ст. 366 КК України. (а.с. 4).

Так, згідно до ч. 1 ст. 366 КК України передбачено кримінальну відповідальність за складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.

Частина 1 ст. 214 КПК України, зокрема, передбачає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Елементно-правовий аналіз першої частини вищенаведеного речення дозволяє виділити такі основні його складові: 1) суб`єкт (слідчий, дізнавач, прокурор); 2) час (невідкладно, але не пізніше 24 годин після); 3) дії (подання або самостійне виявлення); 4) об`єкт (заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення).

Граматичне тлумачення словосполучень «заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення» та «обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» зводить контекст цих словосполучень не до звичайних заяв, повідомлень чи обставин, а саме до тих, які стосуються кримінальних правопорушень.

Тобто, кримінальне правопорушення, як соціальне явище, характеризується сукупністю таких обов`язкових ознак: 1) суспільна небезпечність діяння; 2) кримінальна протиправність; 3) караність; 4) винність.

При цьому, ч. 2 ст. 11 КК України передбачає, що не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, можна зробити важливий висновок: будь-яке діяння вважається кримінальним правопорушенням тільки тоді, коли йому притаманна сукупність всіх чотирьох обов`язкових ознак, відсутність хоча б однієї з них, не відносить діяння до кримінальних правопорушень.

Також, слідчим суддею враховується правова позиція колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка була викладена у постанові від 30.09.2021 (справа №556/450/18): «Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення…».

А тому слідчий суддя вважає, що на час зверненні із даною скаргою, скаржником не доведено наявність підстав передбачених ч. 1 ст. 214 КПК України, як то внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування за заявою ОСОБА_3 ..

Крім того, при розгляді скарги, слідчим суддею не надається оцінка доказам, наявності винуватості чи невинуватості осіб, але досліджується зміст заяви на яку посилається скаржник та підстави для здійснення дій в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України.

Так, за змістом заяви яку викладено ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення, не зазначено даних які б свідчили про підстави внесення даних в ЄРДР згідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, не встановлено.

Також, слідчим суддею враховується і правова позиція викладена Верховним Судом у Постанові від № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року, згідно до якої підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Крім того, згідно до позиції викладеної в Ухвалі Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів, у справі № 991/8390/21 провадження №11-сс/991/67/22 від 24 січня 2022 року, згідно до якої судом зазначено, «…Щодо передбаченої законом необхідності попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення, то Суд вважає правильними дії слідчого судді з проведення попередньої оцінки (аналізу) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення при розгляді скарги на бездіяльність уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Аналогічним чином мають діяти слідчий та прокурора при отриманні відповідної заяви.

Зазначена правова позиція є усталеною у практиці Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (наприклад, ухвали: від 02.09.2020 у справі № 991/6129/20, від 29.09.2020 у справі № 991/7770/20, від 30.09.2020 у справі № 760/10571/19, від 23.11.2020 у справі № 991/9397/20, від 23.11.2020 у справі № 991/9399/20, від 11.01.2021 у справі № 991/10390/20, від 16.01.2021 у справі № 991/8047/20, від 02.02.2021 у справі № 991/106/21, від 04.03.2021 у справі № 991/672/21, від 04.03.2021 у справі № 991/664/21, від 24.03.2021 у справі № 991/1653/21, від 14.04.2021 у справі № 991/2279/21, від 27.05.2021 у справі № 991/2500/21, від 02.06.2021 у справі № 991/3403/21, від 20.10.2021 у справі № 991/6646/21, від 08.12.2021 у справі № 991/7952/21 тощо).

Цитований апелянтом висновок узагальнення "обов`язок слідчого, прокурора за частиною 1 статті 214 КПК невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР не вимагає оцінки ним такої заяви на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР" свідчить про те, що правова оцінка заяви про кримінальне правопорушення не може бути надто детальною (щодо кожної з ознак складу кримінального правопорушення) з урахуванням початкового етапу дослідження події імовірного кримінального правопорушення та обмеженістю правових можливостей щодо не тільки пізнання тих чи інших обставин, але й можливості детального обґрунтування наявності повного складу кримінального правопорушення, що характерно для підсумкових рішень у кримінальному провадженні (винесення вироку чи закриття кримінального провадження).

Потреба забезпечити єдине застосування закону не має призводити до негнучкості та неналежних обмежень у розвитку права і не повинна загрожувати незалежності суддів. Забезпечення єдиного та послідовного застосування законів, а також заохочення розвитку права через судову практику є, у першу чергу, повноваженням верховного суду (положення d, e розділу "Основні висновки та рекомендації" Висновку Консультативної ради європейських суддів № 20 (2017)).

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (частина 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

У цьому контексті Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: (1) "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ..." (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18); (2) "… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР" (постанова від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

Такий висновок відповідає і рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_2 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Суд враховує у цьому випадку наведені вище висновки Верховного Суду і Конституційного Суду України та не вбачає підстав відхилятися від усталеної практики Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду щодо застосування статті 214 КПК.

Суд також звертає увагу, що констатація того, що заява про кримінальне правопорушення містить відомості саме про кримінальне правопорушення має базуватись не на детальному аналізі наявності чи відсутності кожної з ознак складу злочину, про який йдеться у заяві. Так, якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) у силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених у пункті 28 цієї ухвали…».

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Отже, заявником констатується факт відправлення 22 березня 2022 року суддями Дніпровського апеляційного суду правосуддя в межах справи за № 209/1425/21 з розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Дніпропетровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11 січня 2022 року на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №00000223.

У той же час, в заяві не наведено жодних фактичних даних, які б могли вказувати на наявність в діях ОСОБА_5 як дізнавача ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 статтею 366 КК чи іншими статтями КК.

Зазначені у заяві обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і що описані в ній факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Таким чином, відомості заявлені ОСОБА_3 за змістом скарги не були підтверджені і тому не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.303-307, 372 КПК України, суд

постановив:

У задоволені скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Кам`янської РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування заяви про вчинення кримінального правопорушення», відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1