печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000435 від 25.05.2022 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000435 від 25.05.2022 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Власник майна або його представник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000435 від 25.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000435 від 25.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що службові особи Одеської обласної військової адміністрації та Одеської міської ради у період часу з 01.03.2022 по 21.05.2022, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб розтратили державні кошти в особливо великих розмірах шляхом укладення трьохсторонніх угод про придбання товарів з дотримання мвимог Закону України «Про публічні закупівлі», Постанови КМУ № 169 від 28.02.2022 «Про деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», сплати авансових платежів за вказаними угодами, однак без отримання товарів та послуг, які є предметом зазначених закупівель

В подальшому встановлено, що трьохсторонній договір на придбання товарів, який було укладено між АТ «Укрзалізниця», Одеська обласна військова адміністрація та ТОВ «ПРОДОПТОМ» від імені ООВА було підписано начальником відділу моніторингу публічних закупівель Департаменту економічної політики та стратегічного планування ООДА ОСОБА_4 який займає посаду начальника відділу моніторингу, економічного аналізу, координаційної роботи з місцевими бюджетами та нормативної діяльності управління доходів та координації функціонування місцевих бюджетів Департаменту фінансів Одеської обласної військової адміністрації.

А також безпосереднє внесення відомостей до системи документообороту АТ «Укрзалізниця» здійснювалось головним спеціалістом відділу моніторингу публічних закупівель Департаменту економічної політики та стратегічного планування ООДА ОСОБА_5 займає посаду головного спеціалісту відділу моніторингу, економічного аналізу, координаційної роботи з місцевими бюджетами та нормативної діяльності управління доходів та координації функціонування місцевих бюджетів Департаменту фінансів Одеської обласної військової адміністрації.

01 червня 2022 року прийнято рішення про призначення комплексної судової товарознавчої та судової економічної експертизи.

За результатами проведенного дослідження складено висновок комплексної судової товарознавчої та судової економічної експертизи від 02.09.2022 № 636 встановлено, що вартість поставленої ТОВ «ПРОДОПТОМ» продукції (свинина тушкована) на загальнувартість 26 906 827 грн завищена на суму 5 994 057 грн.

24.11.2022 відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/31452/22-к від 09 листопада 2022 року проведено санкціонований обшук у квартирі за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в ході обшуку квартири, в якій проживає ОСОБА_5 виявлено та вилучено: ноутбук марки Lenovo ideapad 100-15/BY, Model 80 MJ, S/N НОМЕР_1 на якому в ході огляду виявлено інформацію, яка має значення для досудового розслідування/

Вищевикладене дає підстави вважати, що вказані вище речі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

У зв`язку з вищевикладеним постановою слідчого групи слідчих Головного слідчого управління ОСОБА_6 від 24.11.2022 вилучений в ході обшуку ноутбук марки Lenovo ideapad 100-15/BY, Model 80 MJ, S/N МР1160NE визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що на підставі вищевикладеного, з метою збереження речових доказів та попередження подальшого їх відчуження на користь третіх осіб або приховування, виникла необхідність у накладенні арешту на ноутбук.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначених у ст. 98 КПК України.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором в клопотанні наведені доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування, та його збереження у первинному вигляді, недопущення здійснення будь-якої діяльності як б загрожувала їх знищенню, пошкодженню або перетворенню до кінця досудового розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 26, 98, 107, 117, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучено в ході проведення обшуку 24.11.2022 у квартирі за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні № 0000435 від 25.05.2022, а саме: ноутбук марки Lenovo ideapad 100-15/BY, Model 80 MJ, S/N МР1160NE, яке вилучено на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляціної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7 ОСОБА_8