Справа № 761/2205/23
Провадження № 1-кс/761/1760/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , детектива ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_7 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:

16 січня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва звернувся представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_7 з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, на майно, а саме: на грошові кошти номіналом 100 доларів США, загальною сумою 10 000 доларів США; грошові кошти номіналом 20 євро, загальною сумою 10 200 євро; грошові кошти номіналом 50 євро, загальною сумою 18 300 євро; грошові кошти номіналом 100 євро, загальною сумою 62 400 євро; грошові кошти номіналом 200 євро, загальною сумою 4 200 євро; грошові кошти купюрами номіналом 500 гривень у кількості 500 шт., загальною сумою 250 000 грн.; грошові кошти купюрами номіналом 200 гривень у кількості 400 шт., загальною сумою 80 000 грн.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 підтримала клопотання з підстав наведених у ньому.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , за клопотанням якого накладено арешт на майно, заперечував проти скасування арешту на майно, оскільки арешт накладений обґрунтовано та потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження на даний час не відпала.

Детектив Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 підтримав думку прокурора.

Заслухавши доводи адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , детектива ОСОБА_6 , дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, задоволено та накладено арешт на майно, вилучене 16 грудня 2022 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: грошові кошти номіналом 100 доларів США, загальною сумою 10 000 доларів США; грошові кошти номіналом 20 євро, загальною сумою 10 200 євро; грошові кошти номіналом 50 євро, загальною сумою 18 300 євро; грошові кошти номіналом 100 євро, загальною сумою 62 400 євро; грошові кошти номіналом 200 євро, загальною сумою 4 200 євро; грошові кошти купюрами номіналом 500 гривень у кількості 500 шт., загальною сумою 250 000 грн.; грошові кошти купюрами номіналом 200 гривень у кількості 400 шт., загальною сумою 80 000 грн.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як убачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, метою накладення арешту на майно є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім цього відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду.

Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення, кримінально процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - адвоката ОСОБА_4 , разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати.

Таким чином, слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді представлені. Жоден учасник судового розгляду не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

При цьому, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 не надав жодних доказів, щодо наявності підстав для подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт грошових коштів.

Крім цього, ані прокурором, ані детективом не надано слідчому судді жодного підтвердження, що у період дії даного заходу забезпечення у відношенні ОСОБА_3 взагалі проводилися чи проводяться будь-які слідчі або процесуальні дії та не надано жодних даних, щодо вжиття органом досудового розслідування заходів, спрямованих на встановлення нелегальності походження заарештованих грошових коштів.

У той же час, стороною захисту надано документи, а саме копії податкових декларацій про майновий стан і доходи ОСОБА_3 , відповідно до яких загальна сума доходу за 2019 рік становить 1 143 850.17 грн., за 2020 рік - 995 808 грн., за 2021 рік - 3 900 081.28 грн.; виписки за рахунками, які охоплюють період з 01.01.2022 по 16.12.2022; копію заповіту від 15 жовтня 2020 року; довідку АТ «СЕНС БАНК» про видачу готівкових коштів з рахунків, що відкриті на ім`я ОСОБА_3 ; спеціальні паперові стрічки, на яких зазначено найменування банку, його код, номінал та кількість грошових знаків, сума, дата формування, хто персонально формував упаковку, які у сукупності підтверджують факт законного походження арештованих грошових коштів та ідентифікують їх власника, як фізичну особу - ОСОБА_3 .

Таким чином, з урахуванням вказаних обставин, а також те, що ОСОБА_3 не було повідомлено про підозру, що на переконання слідчого судді, суттєво обмежує непорушне право на мирне володіння своїм майном, закріплене Європейською конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт грошових коштів, вилучених 13 грудня 2022 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківським районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року на зазначені грошові кошти, підлягає скасуванню, а клопотання адвоката ОСОБА_7 - задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_7 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 грудня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000033, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 листопада 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме на: грошові кошти номіналом 100 доларів США, загальною сумою 10 000 доларів США; грошові кошти номіналом 20 євро, загальною сумою 10 200 євро; грошові кошти номіналом 50 євро, загальною сумою 18 300 євро; грошові кошти номіналом 100 євро, загальною сумою 62 400 євро; грошові кошти номіналом 200 євро, загальною сумою 4 200 євро; грошові кошти купюрами номіналом 500 гривень у кількості 500 шт., загальною сумою 250 000 грн.; грошові кошти купюрами номіналом 200 гривень у кількості 400 шт., загальною сумою 80 000 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1