Справа № 201/1933/22
Провадження № 1-кп/201/553/2022

07 листопада 2022 року м. Дніпро
Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання в рамках кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, -
В судовому засіданні приймали участь:
прокурор ОСОБА_5
обвинувачений ОСОБА_3
захисники обвинуваченого адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_6
потерпілі ОСОБА_7 ,
представник потерпілих адвокат ОСОБА_8
ВСТАНОВИВ:
Суть клопотання.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 подав клопотання про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання ОСОБА_3 , обгрунтовуючи його тим, що останній з травня 2022 року знаходиться під дією запобіжного заходу у вигляді застави, жодних порушень покладених на нього обов`язків не допускав, за нього його батьком ОСОБА_9 внесені грошові кошти в розмірі 396 960 грн, втім йому наразі дуже потрібні кошти для утримання своєї родини.
Позиції інших учасників.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_6 клопотання підтримали.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечив, вважаючи його необґрунтованим.
Потерпіла ОСОБА_7 та їх представник адвокат ОСОБА_8 проти задоволення клопотання заперечили, вказавши, що застава внесена з метою гарантування виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а тому, якщо батько обвинуваченого бажає повернути заставу, то ОСОБА_3 треба змінити запобіжний захист на тримання під вартою.
Норми КПК України, які застосовуються при вирішенні клопотання.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.
Згідно зі статтями 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Положеннями статей 176, 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ч.ч.1, 2, 11 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно із положеннями ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати чи обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Встановлені судом обставини
В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська на розгляді перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 12.05.2022 року клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на заставу задоволено частково:
- продовжено обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 10 липня 2022 року включно.
- визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 396 960 (триста дев`яносто шість тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень, за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, ОСОБА_3 слід негайно звільнити з-під варти.
У разі внесення вказаної застави покладено на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:
- не відлучатися із м. Дніпра без дозволу суду;
- докласти зусиль для пошуку роботи;
- повідомляти суд про зміну місця свого проживання та роботи;
- за наявності здати до суду на зберігання документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, а також посвідчення водія;
- заборонити керування будь-якими транспортними засобами;
- утриматись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженню;
- періодично у кожен понеділок та четвер кожного тижня з`являтися для реєстрації до суду;
- прибувати за кожною вимогою до суду.
Вказані обов`язки діють на увесь період судового провадження.
13.05.2022 року ОСОБА_3 звільнений з-під варти під заставу у розмірі 396 960 грн, сплачену за нього 12.05.2022 року його батьком ОСОБА_9 .
Після внесення застави ОСОБА_3 належним чином виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, що свідчить про його належну процесуальну поведінку.
Наразі розгляд кримінального провадження триває, допитані потерпілі, досліджуються письмові матеріали, стадія допиту свідків і обвинуваченого не розпочата, а тому, на думку суду, той факт, що ОСОБА_3 дотримується умов застосованого запобіжного заходу свідчить про дієвість застосованої до нього застави і доцільності саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Так, ОСОБА_3 влаштувався на роботу, почав навчатись, є раніше не судимий, частково відшкодував потерпілим спричинену шкоду, виконує всі обов`язки, покладені на нього судом, що свідчить про непорушення ним запобіжного заходу, втім на теперішній час це не дає достатніх підстав для зміни йому запобіжного заходу на особисте зобов`язання, оскільки саме застава достатньою мірою гарантує і забезпечує виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків, так як внесення застави передбачало не лише звільнення його з-під варти, а також передбачало і забезпечення його належної поведінки протягом усього часу розгляду справи.
При цьому стороною захисту не доведено, що таку процесуальну поведінку забезпечить запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Разом з цим застава не є найбільш тяжким видом запобіжних заходів, за обставинами справи не становить надмірний тягар для обвинуваченого і у випадку, якщо вона не буде звернена в дохід держави, її необхідно буде повернути заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Тому у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання слід відмовити.
У зв`язку з цим у поверненні застави суд також відмовляє.
Керуючись ст.ст. 110, 176-183, 331 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання відмовити.
У поверненні застави в сумі 369 960 грн відмовити.
Роз`яснити, що обвинувачений та захисники не позбавлені можливості повторно звернутися із клопотанням про зміну запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні.
Ухвала оскарженню не підлягає
Суддя ОСОБА_1