Справа № 308/3675/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання детектива відділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно

В С Т А Н О В И В :

Детектив звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням у якому зазначає, що відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№0000008 від 18.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що 17.02.2023 о 20 год. 25 хв. в зону митного контролю на ділянку «в`їзд» митного поста «Тиса» Закарпатської митниці заїхав легковий автомобіль марки «Chrysler» моделі «Pacifica», реєстраційний номер України НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_4 , який не задекларував національну валюту в сумі 2 908 954 грн., що перевищувала еквівалент 10 тис. євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України. Зазначені обставини можуть вказувати на володіння ОСОБА_4 майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом. Попередня правова кваліфікація вказаного кримінального правопорушення визначена за ч. 1 ст. 209 КК України.

Обгрунтовуючи заявлене клопотання слідчий зазначає, що вказані грошові кошти, а саме: національна валюта України в сумі 2908954,00 грн. є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ст. 209 КК України, а тому у відповідності до ст. 98 КПК України, мають значення у кримінальному провадженні як речові докази.

А тому з метою посилаючись на те, що вилучені, згідно протоколу про порушення митних правил №0139/30500/23 від 17.02.2023 року, грошові кошти, а саме: національна валюта України в сумі 2 908 954 грн., мають доказове значення по даному кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів, слідчий просить клопотання задовольнити.

Детектив ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Подав до суду заяву у якій просив клопотання розглянути без його участі та задовольнити з наведених у такому підстав.

ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені. Адвокат ОСОБА_5 подав до суду заяву згідно якої просив розглянути клопотання у його відсутності та у відсутності ОСОБА_4 , зазначивши, що сторона захисту проти задоволення клопотання заперечує з мотивів, викладених у запереченні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000008 від 18.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.

Також встановлено, що згідно протоколу про порушення митних правил №0139/30500/23 від 17.02.2023 року, складеного відносно ОСОБА_4 за ч.1 ст. 471 МК України вилучено грошові кошти в сумі 2908954,00 грн.

Як вбачається з витягу з ЄРДР від 20.02.2023 року, 18.02.2023 року у зв`язку з самостійним виявленням кримінального правопорушення до ЄРДР внесено відомості за №0000008 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 209 КК України, про те, що 17.02.2023 о 20 год. 25 хв. в зону митного контролю на ділянку «в`їзд» митного поста «Тиса» Закарпатської митниці заїхав легковий автомобіль марки «Chrysler» моделі «Pacifica», реєстраційний номер України НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_4 , який не задекларував національну валюту в сумі 2 908 954 грн., що перевищувала еквівалент 10 тис. євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України. Вказано, що зазначені обставини можуть вказувати на володіння ОСОБА_4 майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом

Згідно з постановою детектива про визнання речовими доказами від 20.02.2023 року вказані грошові кошти, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000008.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучені, згідно протоколу про порушення митних правил №0139/30500/23 від 17.02.2023 року, грошові кошти, а саме: національна валюта України в сумі 2 908 954 грн., відповідать критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, та матимуть доказове значення у кримінальному провадженні, а тому клопотання про накладення арешту на вказані грошові кошти є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 2 908 954,00 (два мільйони дев"ятсот вісім тисяч дев"ятсот п"ятдесят чотири грн. 00 коп.) грн., що були вилучені у громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , згідно з протоколом про порушення митних правил №0139/30500/23 від 17.02.2023року,

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1