Справа № 369/9975/22
Провадження №1-кс/369/1738/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.10.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001950 від 17.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001950 від 17.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ.

Крім того, Указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ.

Крім того, Указом Президента України № 259/2022 від 18 квітня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ.

Окрім того, Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Також, Указом Президента України № 573/2022 від 12 серпня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» та продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Встановлено, що ОСОБА_4 , раніше судимий вироком Ірпінського міського суду Київської області від 19.10.2016 за ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та підозрюється у повторному вчиненні кримінального правопорушення проти власності, вчиненому за наступних обставин.

Так, 14.06.2022 близько 06:47 год. у ОСОБА_4 , який знаходився поблизу домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна з приміщення вказаного будинку в умовах воєнного стану.

Реалізовуючи свій вищевказаний злочинний умисел, ОСОБА_4 , знаходячись в тому ж місці в той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, користуючись відсутністю сторонніх осіб, не маючи згоди власника чи іншого законного користувача та ігноруючи вказану обставину, шляхом пошкодження паркану проник на подвір`я домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Після цього, ОСОБА_4 продовжуючи реалізацію свого вищевказаного злочинного умислу, шляхом пошкодження вхідних дверей проник в середину будинку за вказаною адресою, де виявив та таємно викрав належне ОСОБА_7 майно, а саме: мікрохвильову піч марки «Gorenje» модель MO20EIW2 білого кольору, вартістю 2309 гривень 30 копійок.

У подальшому, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 2309 грн. 30 коп.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

06.10.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Буча, Київської області, українець, громадянин України, маючий середню спеціальну освіту, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 19.10.2016 року Ірпінським міським судом Київської області за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 16.06.2022 за адресою: АДРЕСА_1 ; показаннями свідка ОСОБА_8 від 18.06.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_8 від 18.06.2022; протоколом слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 від 13.09.2022 ; протоколом огляду місця події від 16.06.2022 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 від 16.06.2022 про вчинення кримінального правопорушення; показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 17.06.202 2; показаннями свідка ОСОБА_9 від 19.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_10 від 20.06.2022 ; показаннями ОСОБА_11 від 21.06.2022 ; показаннями потерпілого ОСОБА_7 від 21.06.2022 ; показаннями свідка ОСОБА_12 від 17.06.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_12 від 17.06.2022; протоколом перегляду відео від 18.06.2022 ; показаннями свідка ОСОБА_13 ; висновком судової товарознавчої експертизи № 2298/22 від 30.08.2022; отриманими документами, іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами у їх сукупності.

В ході досудового розслідування у кримінальному провадженні виникла необхідність в обранні відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Підставою застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні;

вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності та має не погашену і не зняту судимість за вчинення злочинів майнової спрямованості, що свідчить про систематичність вчинення останнім корисливих кримінальних правопорушень.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України сторона обвинувачення вважає, що реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення до восьми років. Характер вчинення злочину та його спрямованість, відсутність законних джерел заробітку, міцних соціальних зв`язків, відсутність утриманців також дають підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності, в тому числі переховуватись від органу досудового розслідування. Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, знаючи про фактичне місце проживання свідків та потерпілого зможе незаконно впливати на них, з метою зміни їх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

Враховуючи викладене, слідчий просив суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з підстав, викладених в останньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час не заперечував.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим відділом Бучанського районного управління поліції ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001950 від 17.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

06.10.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
Зі змісту доданих до клопотання документів вбачається причетність ОСОБА_4 до скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У відповідності до ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Відповідно до положень ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція ч.4 ст.185 КК України передбачає позбавлення волі на строк до 8 років. Отже, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення ч.4 ст.185 КК України застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені ст. 178 КПК України;

-чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Згідно зі ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Відповідно до ч.4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання, досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше притягувався до кримінальної відповідальності та має не погашену і не зняту судимість за вчинення злочинів майнової спрямованості, що свідчить про систематичність вчинення останнім корисливих кримінальних правопорушень.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі до 8 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. Досудове розслідування як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи, адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження.

Також досить вірогідним є заявлений ризик можливого впливу на свідків, потерпілих та вчинення іншого кримінального провадження.

Ризик незаконного впливу об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст. 95 КПК України).

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків кримінального провадження, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України;

- інкримінований злочин КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років;

- підозрюваний раніше судимий, 19.10.2016 року Ірпінським міським судом Київської області за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі.

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

В цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням більш м`якого запобіжного заходу, аніж цілодобовий домашній арешт.

З урахуванням обставин справи, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 домашній арешт в певний період доби із забороною останньому в період часу з 23.00 год. до 07.00 год. залишати будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього на строк на 54 доби наступні обов`язки: не відлучатися зі свого місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 23:00 до 07:00 год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду; прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утриматись від спілкування з потерпілим та свідками.

Окремо слід зауважити, що згідно зі ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. 176-178, 183, 194, 196, 205, 206 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001950 від 17.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Буча Київської області, українця, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Ірпінського міського суду Київської області від 19.10.2016 за ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді 3 років позбавлення волі, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, строком на 54 доби, до 04грудня 2022 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- не відлучатися зі свого місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 23:00 до 07:00 год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утриматись від спілкування з потерпілим та свідками.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1