Справа №760/7673/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП в місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

Скаржник звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність начальника слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП в місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей за його заявою-повідомленням до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Посилається в скарзі на те, що 29 березня 2023 року він звернувся до начальника слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП в місті Києві з заявою в рамках ст.214 КПК України, повідомивши про події, які мають знаки злочину.

Незважаючи на викладене у заяві про злочин, жодних процесуальних дій для організації перевірки та в подальшому розслідуванні злочину за його повідомленням у встановлений ст.214 КПК України строк вжито не було.

Виходячи з цього, вважаючи приведене в скарзі неправомірною бездіяльністю, просить задовольнити скаргу.

Скаржник у судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомляв ся належним чином, причини неявки не повідомив.

Враховуючи виначені законом строки розгляду скарги, встановлені ч. 2 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі скаржника.

Представник Солом`янського УП ГУНП в місті Києві в судове засідання також не з`явився, що не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, підстави для її задоволення відсутні, виходячи з наступного.

Відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Встановлено, що 29 березня 2023 року до Солом`янського УП ГУНП в місті Києві заявником була подана заява з приводу можливого вчинення злочину.

Інформація про прийняте рішення за зверненням скаржника останньому доведена не була.

Заявник вважає таку бездіяльність неправомірною, яка суперечить вимогам ст.214 КПК України, якою встановлено обов`язок вчинення таких дій.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Частина 1 ст. 214 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

У випадках, якщо у заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за якими приймаються передбачені законом процесуальні рішення.

Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

З наведених положень КПК України вбачається, що реєстрація в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне порушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведена правова позиція також закріплена у висновку Верховного Суду України від 01 липня 2013 року щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства.

В Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначено, що найбільш складним і неоднозначним питанням, яке характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг, є правова оцінка заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення.

У слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи.

Першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину.

У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях - вносяться лише визначені як такі, що на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Реалізація другого підходу, крім іншого, допускає розгляд заяв, які не містять таких відомостей, у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян».

З заяви скаржника про вчинення кримінального правопорушення від 29 березня 2023 року вбачається, що в ній не було викладено конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Більше того, з заяви про злочин вбачається, що в ній викладена інформація, отримана скаржником під час розгляду справи Одеським окружним адміністративним судом,розгляд якої не завершено.

Слід зазначити, що ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення) саме про кримінальне правопорушення, а не про діяння, яке містить ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).

Заявниками у поданій заяві-повідомленні наводяться виключно власні міркування та припущення щодо вчинення, на його думку, злочину.

Зі змісту заяви про злочин також вбачається, що скаржник просить не тільки внести відомості про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а й зазначити склад кримінального правопорушення за ст.385 КК України.

В той же час, відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні.

Тобто, з точки зору закону до повноважень слідчого судді не віднесено визначення правової кваліфікації злочину.

Враховуючи вищевикладене, а також положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, підстави для задоволення скарги відсутні.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП в місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1