Справа № 274/3197/22 Провадження № 1-кс/0274/56/23
У Х В А Л А

12.01.23 р. м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши у кримінальному провадженні №0000411 від 05.07.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 366, частиною другою статті 110-2 Кримінального кодексу України, матеріали клопотання старшого слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 (далі Слідчий), погоджене з прокурором Бердичівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить накласти арешт, із забороною розпорядження, на об`єкти нерухомого майна, що зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_4 та розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що накладення арешту на вказане майно необхідно, зокремА, метою недопущення подальшої перереєстрації вищезазначених об`єктів нерухомого майна, яке може бути використане для відшкодування заподіяної шкоди в рамках кримінального провадження.

Пунктом 4 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною шостою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження

Таким чином клопотання подано відповідно до частини шостої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 171 Кримінального процесуального кодексу України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Тобто у клопотанні Слідчого має бути зазначено, зокрема, розмір шкоди.

Між тим, цих відомостей у клопотанні не вказано.

Частиною третьої статті 172 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання Слідчого має бути повернуто Прокурору з встановленням строку для усунення недоліку, про який вказано вище.

Керуючись статями 170 173, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання старшого слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Бердичівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , про арешт майна повернути, прокурору Бердичівської окружної прокуратури.

2. Встановити строк 72 години з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліку клопотання, про який вказано у мотивувальній частині ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1