Справа № 355/1431/22
Провадження № 1-кс/355/13/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року

Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 по справі № 355/1431/22 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.382 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Баришівського районного суду Київської області з Київської обласної прокуратури надійшло кримінальне провадження з обвинувальним актом стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 382 КК України. Після автоматичного розподілу головуючим визначено суддю ОСОБА_6

25.01.2023 до Баришівського районного суду Київської області надійшла заява потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 . В обґрунтування заяви вказано, що в даній заяві викладені ті ж самі обставини, що і в заявах пр відводи суддям ОСОБА_6 та ОСОБА_1 . У заявника є мотиви особистої недовіри до усіх суддів Баришівського районного суду Київської області, головою якого є ОСОБА_7 . Метою подачі заяв про відводи усім суддям Баришівського районного суду Київської області є передача даної справи на розгляд будь-якого іншого суду.

Також, заявник зазначає, що на розгляді Вищого антикорупційного суду України перебуває кримінальна справа № 729/1248/18 провадження №1-кп/991/167/19 за обвинуваченням голови Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_7 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 368 КК України. В даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 є заявником. Оскільки на думку потерпілого ОСОБА_3 , суддя ОСОБА_7 здійснює на нього тиск та створює життєві складнощі, при цьому обіймаючи адміністративну посаду голови Баришівського районного суду Київської області може здійснювати вплив на суддю Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_4 . Додатково заявник вказав, що суддею Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_8 вже двічі прийнято відвід з тих самих підстав. З огляду на вказане просить відвести суддю ОСОБА_4 від розгляду даної справи.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. Про дату, часта місце розгляду справи повідомлявся своєчасно. До початку судового засідання надав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Обвинувачена ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилися.

Прокурор Броварської окружної прокуратури Київської області в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу.

Вивчивши мотиви заявленого відводу, дослідивши матеріали справи, які необхідні для вирішення даного питання, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до п. 4 ч. 1ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на розгляд його справи безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до положень статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» визначено дві вимоги щодо безсторонності суду: по-перше бути об`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім - тобто суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву в його безсторонності.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 80 Кримінального процесуального кодексу України заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Заява про відвід повинна бути вмотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення слідчого судді, судді від участі у судовому провадженні.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. Також судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Так, у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року («Belukha v. Ukraine», заява № 33949/02) Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При цьому, Європейський суд з прав людини вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним все ж є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Будь-який суддя, у відношенні якого існує легітимний привід боятися відсутності безсторонності, має вийти зі справи» (рішення у справі «Мікаллеф проти Мальти», «Денисов проти України»). Слово «боятися» підкреслює допустиму ірраціональність сумніву. Обставини prima facie вбачаються інтуїтивно, вони не передбачають раціонального аналізу. Сумніви можуть бути фактично необґрунтованими; достатньо того, що у розумної людини, на її перший погляд, вони викликають побоювання упередженості суду.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При ухваленні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Встановлено, що 24.01.2023 в результаті автоматизованого розподілу до провадження судді Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_4 надійшов обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, який внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000380 від 14 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України.

Як видно із заявленого відводу та наданих матеріалів, потерпілий ОСОБА_10 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді ОСОБА_4 , які пов`язані, з тим, що на неї може здійснювати вплив голова Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_7 , який є обвинувачений у кримінальній справі № 729/1248/18 провадження №1-кп/991/167/19 за обвинуваченням ОСОБА_7 за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, де ОСОБА_3 є заявником.

За таких обставин, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що в цьому випадку дійсно є підстави для заяви про відвід, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 Кримінального процесуального кодексу.

Відтак, доводи щодо необхідності забезпечення неупередженого та безстороннього розгляду скарги заслуговують на увагу.

Отже, у даному випадку пріоритетним буде гарантування об`єктивного здійснення правосуддя заради забезпечення права на справедливий суд, а також забезпечення умов, за яких в учасників процесу, і так само у стороннього спостерігача, не виникало б жодних підстав для недовіри, й недопущення у подальшому можливих інсинуацій учасників справи щодо особистого ставлення адвоката та судді, через що ухвалене нею рішення могло б викликати сумніви у її неупередженості під час розгляду судової справи.

Ураховуючи вищевикладене, вимоги кримінального процесуального закону, беручи до уваги усталену практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що в даному випадку заява потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду цієї скарги підлягає задоволенню саме з метою виключення будь-яких сумнівів щодо неупередженості судді.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 370, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000380 від 14.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 382 КК України задовольнити.

Відвести суддю Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000380 від 14.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 (справа № 355/1431/22 (провадження № 1-кп/355/143/22).

Обвинувальний акт за кримінальним провадженням по справі № 355/1431/22 передати до канцелярії Баришівського районного суду Київської області, для визначення іншого судді у порядку ст. 35 Кримінального процесуального кодексу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти даної ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя В.Червонописький