Справа № 761/4080/23
Провадження № 1-кс/761/2914/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

25 січня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 вказана скарга надійшла 02 лютого 2023 року, фактично була передана слідчому судді 03 лютого 2023 року.

Вивчивши зміст скарги, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність її повернення заявнику, з огляду на наступне.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, яка є предметом оскарження в порядку ст.303 КПК України, полягає у невнесенні відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 24 КПК України визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді, тобто подана з порушенням правил територіальної підсудності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень глави 26 КПК України.

Виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст. 244), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

Отже, скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 вважає, що стосовно нього були вчинені діяння, які, на думку заявника, містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 364, ч. 3 ст.365 КК України, і просить зобов`язати уповноважену особу ДБР внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Водночас скарга містить очевидні та істотні суперечності, в частині того, якому саме органу ДБР було адресоване звернення заявника. Так, у своїй скарзі заявник вказує, що він звернувся до «Центрального управління ДБР в м. Києві» разом з тим вказує, що воно розташоване за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15. При цьому не долучено копію самої заяви про вчинення кримінального правопорушення, та не зазначено обставини її направлення уповноваженому органу.

Так, варто зазначити, що згідно з п.4 ч.3 ст. 9 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» В Єдиному державному реєстрі містяться відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема місцезнаходження юридичної особи.

Згідно даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі, Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у м. Києві, знаходиться за адресою: м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, та територіально відноситься до Печерського району м. Києва, що поза межами територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва.

При цьому у випадку, якщо особа звертається до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на дії чи бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР в м. Києві, питання щодо належної підсудності вимагає вкрай ретельного оцінювання з урахуванням усіх обставин в кожному конкретному судовому провадженні, про що зокрема свідчить і практика Київського апеляційного суду, відповідно до якої, в залежності від обставин такі скарги можуть бути підсудні як Шевченківському районному суду м. Києва (ухвала Київського апеляційного суду від 18 травня 2022 року у справі 761/46065/21), так і Печерському районному суду м. Києва (ухвали Київського апеляційного суду від 05 липня 2022 року у справі 761/6068/22 та 757/24565/21-к), при цьому в окремих випадках такі скарги взагалі підсудні не місцевим судам міста Києва, а Соснівському районному суду м. Черкаси (ухвала Київського апеляційного суду від 19 грудня 2022 року у справі 757/115/22).

Водночас, за адресою м. Київ, вул. Симона Петлюри 15, фактично знаходиться ДБР і скарги на уповноважених осіб вказаного органу дійсно підсудні Шевченківському районному суду м. Києва.

Такої позиції щодо підсудності скарг на бездіяльність Державного бюро розслідувань Шевченківському районному суду м. Києва дотримується Київський апеляційний суд (провадження №№11-сс/824/1620/2020, 11-сс/824/1195/2020, 11-сс/824/778/2020, 11-сс/824/860/2020, 11-сс/824/771/2020, 11-сс/824/5892/2020).

Разом з тим у скарзі заявником не заначено назву органу, бездіяльність уповноваженої особи якого він оскаржує і така обставина безпосередньо впливає на вирішення питання про підсудність скарги ОСОБА_2 .

За таких умов суд позбавлений можливості перевірити підсудність вказаної скарги Шевченківському районному суду м. Києва, оскільки зі змісту скарги не вбачається бездіяльність уповноважених осіб якого саме органу досудового розслідування - ДБР чи ТУ ДБР в м. Києві, оскаржується заявником.

З огляду на наведене дану скаргу слід повернути особі, що її подала, що не перешкоджає останньому знову звернутись зі скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягає в невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, з урахуванням усіх вищезазначених обставин, та з одночасним порушенням в разі необхідності питання про поновлення строку на зазначене оскарження.

Керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, що її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1