Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9495/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2022 року місто Київ
Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі Подільського районного суду в місті Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0002225 від 22.10.2022 року, за ознаками вчиненого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

У С Т А Н О В И В :
Слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування клопотання зазначила, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0002225, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві повідомлено про підозру: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, не одружений, на утриманні малолітніх дітей не має, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 14.04.1014 Оболонським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, на підставі ст. ст. 75, 104 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 1 рік; 08.08.2014 Подільським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років 2 місяця позбавлення волі, в силу ст. 71 КК України приєднано 4 місяці за вироком Оболонського районного суду м. Києва від 14.04.2014, всього до 3 років 6 місяців позбавлення волі; 29.10.2014 Оболонським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років 2 місяці позбавлення волі; 21.04.2015 Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 185 КК України, до позбавлення волі строком 3 років 5 місяців; 06.09.2016 Апеляційним судом м. Києва скасовано вирок Голосіївського районного суду м. Києва від 21.04.2015 та ухвалено новий вирок яким за ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі. На підставі ч. ст. 70 КК України до покарання приєднано частину покарання не відбутого ОСОБА_5 за вироком Оболонського районного суду м. Києва від 29.10.2014 та остаточно призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки 5 місяців; 06.02.2019 Подільським районним судом м. Києва за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України до 3-х років позбавлення волі, про те, що він підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у приміщення, тобто, у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого, у подальшому, продовжено до 21.11.2022.
22.10.2022 у невстановлений час та місці, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, направлений на повторе таємне викрадення чужого майна, повторно, вчиненому в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у приміщення.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, впевнившись, що за його діями ніхто з сторонніх осіб не спостерігає, 22.10.2022 о 04 год. 06 хв. ОСОБА_5 перебував за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 127, підійшов до кав`ярні «Coffe Lab» та за допомогою раніше заготовленої викрутки віджав вхідні двері до вище вказаної кав`ярні. Після чого, проник в середину приміщення, звідки повторно таємно викрав: грошові кошти в сумі 2000 гривень, планшет марки «Lenovo Tab M10 Plus» вартістю 6 499 гривень в якому знаходився флеш накопичувач «FHD WI FI 4/64 Gb Platinym Grey» вартістю 499 гривень, що належить потерпілій ОСОБА_7 .
Після цього, ОСОБА_5 разом з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду загальну на суму 8 998 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, поєднаному з проникненням у приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Підставами обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 22.10.2022; рапорт о/у ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві від 22.10.2022; протокол огляду місця події від 22.10.2022; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від. 22.10.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 22.10.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 20.10.2022; протокол затримання особи в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 від 22.10.2022; протокол огляду відео від 24.10.2022; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; повідомлення про підозру; іншими матеріалами в їх сукупності
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, та санкція передбачає покарання до 8 років позбавлення волі, оскільки злочин вчинено під час воєнного стану. У зв`язку з чим сторона обвинувачення звернулася до суду для обрання запобіжного заходу.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, просив застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникнення встановленим ризикам.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснивши те, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, не доведені, також, не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням підозрюваного свободи. Також, просив зменшити розмір застави в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, причетність до даного злочину визнає, переховуватися і вчиняти інші кримінальні правопорушення не збирається.
Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.
Встановлено, що в провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження № 0002225, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
22.10.2022 року о 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.
Відповідно до п. 1, 2 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
Про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення 21.10.2022 р. повідомлено ОСОБА_5 , його дії кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, що полягає у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена повторно, в умовах воєнного стану.
Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до категорії тяжких злочинів.
На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти росії» § 140.
Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти росії» §§ 30-32.
Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_10 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко протии Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв протии Молдови)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він офіційно не працевлаштований, не одружений, повідомлена підозра підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.
Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити інші кримінальні правопорушення, цим підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини та наслідки його вчинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інші кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Згідно з ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Враховуючи тяжкість злочину та його суспільну небезпечність, особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, слідчий суддя вважає достатнім визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто, 49 620 гривень. Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва. При внесенні застави на підозрюваного будуть покладені обов`язки, передбачені ч. 3 ст.183 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження № 0002225 від 22.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково;
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб;
Ухвала слідчого судді діє до 12 год. 00 хв. 20 грудня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок;
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:
прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду;
не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній Ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до державної установи «Київський слідчий ізолятор»;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11