У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.01.2023 Справа №607/17817/22

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернопіль, українки, громадянки України, з середньою освітою, неодруженої, має на утриманні двох малолітніх дітей, непрацюючої, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому слідчий просить обрати стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернопіль, українки, громадянки України, з середньою освітою, неодруженої, має на утриманні двох малолітніх дітей, непрацюючої, проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 24.05.2021 року до Тернопільського РУ поліції звернулася гр. ОСОБА_6 про те ,що ОСОБА_7 скориставшись особистими даними останньої оформила карточку "Приватбанку"на ім`я ОСОБА_6 , шляхом використання електронно-обчислювальної техніки, оформила кредити в спілці онлайн кредитування "Ваша готівка" , "Служба миттєвого кредитування"," Мілоан", "Манівео швидка фінансова допомога", "Глобал кредит", 'Kайм Кепітел" та в інших кредитних спілках чим спричинила матеріальну шкоду.

Відомості за вказаним фактом 25 травня 2021 року слідчим відділом Тернопільський РУ поліції ГУ НП в Тернопільській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000869 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Так, за результатами досудового розслідування, 31 жовтня 2022 року обґрунтовано повідомлено про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , 28 квітня 2021 року звернулась у відділенні АТ КБ «Приват банк», яке розташоване за адресою: м. Тернопіль, вул. Шептицького, буд. № 4А, з метою поновлення кредитної банківської картки термін дії, якої закінчився. Обслуговування у відділенні АТ КБ «Приват банк», здійснювалось спеціалістом із обслуговування клієнтів ОСОБА_8 . Ідентифікацію клієнта ОСОБА_7 проводилось по паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , який пред`явила клієнтка. При наборі даних ОСОБА_9 допустила механічну помилку та набрала паспорт серії НОМЕР_2 , який відрізняється однією цифорою, в результаті чого на робочому столі підтягнуло клієнта ОСОБА_6 . Не звернувши уваги на розбіжності ОСОБА_9 продовжила оформлення та видала картку ОСОБА_7 АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 відповідно до оформленого договору, на прізвище ОСОБА_6 .

Також в ході обслуговування спеціалістом із обслуговування клієнта ОСОБА_9 створила в аккаунті ОСОБА_6 новий фінансовий номер : НОМЕР_4 , та який належить ОСОБА_7 по якому відбулась активація картки. Таким чином, ОСОБА_7 отримала доступ до банківських рахунків потерпілої ОСОБА_6 , а також до її персонального електронного кабінету «Privat24».

В подальшому, у ОСОБА_7 , точної дати та місця досудовим розслідуванням не встановлено, зрозумівши, що має доступ до персонального електронного кабінету «Privat24» та володіє доступом до банківських рахунків та документів іншої особи, а саме ОСОБА_6 , виник злочинний умисел, направлений на заволодінням чужим майном шляхом незаконних операцій з використанням електронно - обчислювальної техніки.

Реалізовуючи злочинний умисел, направлений на заволодінням чужим майном шляхом незаконних операцій з використанням електронно - обчислювальної техніки, володіючи паспортними даними ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів і з мотивів незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, 01 травня 2021 року, через мережу «Інтернет» використовуючи номер карткового рахунку № НОМЕР_3 АТ КБ «Приватбанк», який закріплений за ОСОБА_6 подала заявку, про отримання грошових коштів в кредит із використанням персональних даних останньої, у ТОВ «Мілоан», яка була погоджена, та як наслідок між ОСОБА_6 , та вказаним Товариством було укладено кредитний договір №3425201 від 01 травня 2021 року в розмірі 8 600.

Грошові кошти за вказаним кредитним договором були переказані на картковий рахунок на ім`я ОСОБА_6 № НОМЕР_3 , та яким користувалася ОСОБА_7 .. В подальшому, грошові кошти ОСОБА_7 зняла з карткового рахунку та не повернула фінансовій установі.

Таким чином ОСОБА_7 , з використанням персональних даних ОСОБА_6 , шляхом обману заволоділа грошовими коштами ТОВ «Мілоан» в розмірі 8600 гривень.

Таким чином, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - заволодіння чужим майно (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно - обчислювальної техніки.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються доказами, які зібрані у ході досудового розслідування, зокрема: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 24.05.2021; допитом потерпілої ОСОБА_6 від 25.05.2021; додатковим допитом потерпілої ОСОБА_6 від 26.07.2021; протоколом тимчасового доступу до інформації з АТ КБ «ПриватБанк» від 11.10.2021; допитом свідка ОСОБА_9 від 18.10.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_9 від 21.01.2022; протоколом тимчасового доступу до речей та документів до інформації з АТ КБ «ПриватБанк» від 15.02.2021; протоколом огляду від 11.02.2022; протоколом огляду від 24.01.2022; протоколом тимчасового доступу до речей та документів до інформації з ТОВ «МІЛОАН», а також іншими доказами, зібраними у кримінальному провадженні.

У зв`язку з тим, що за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_7 не перебувала і були відсутні будь-які дані про її місце перебування - 09.11.2022 р. оголошено її у розшук.

На даний час, вжитими заходами достовірне місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_7 не встановлено. При цьому, здійснення міжнародного розшуку підозрюваної ОСОБА_7 каналами Інтерполу можливе лише за умови отримання ухвали слідчого судді про обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку з цим, постановою від 26.01.2023 р. підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оголошено у міжнародний розшук.

Метою та підставами застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобіганням ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні.

Окрім того, звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_7 слідчим, на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження, враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, репутацію підозрюваної, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, приймаючи до уваги особливу суспільну небезпеку протиправних дій ОСОБА_7 , враховуючи те, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку підозрюваної ОСОБА_7 , а тому відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України щодо неї необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваною ОСОБА_7 покладених процесуальних обов`язків, відтак прокурор просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив задовольнити.

Вказане клопотання у відповідності до ч. 6 ст. 193 КПК України розглядається за відсутності підозрюваної ОСОБА_7 .

Заслухавши пояснення прокурора у кримінальному провадженні, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частина 1 ст. 29 Конституції України визначає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В даному випадку сторона обвинувачення поставила перед слідчим суддею питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Це можна вважати особливим порядком попереднього вирішення питання про застосування до особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в порядку передбаченому ч. 6 ст. 193 КПК України, і рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, за своєю правовою природою є дозволом на затримання останнього з метою приводу, що передбачено ч. 3 ст. 187 КПК України, і відрізняється від останнього тільки тим, що підозрюваний знаходиться за межами України. Оскільки до підозрюваного не застосовується запобіжний захід, він не може утримуватися під вартою. Після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.

Також, судом при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді.

Отже, при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділу Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000869 від 25 травня 2021 року за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернополя, громадянки України, жителя АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

31 жовтня 2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 цієї статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, зокрема, оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, та що підозрюваний, оголошений у міжнародний розшук.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно дост. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

При цьому, факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються доказами, які зібрані у ході досудового розслідування, зокрема: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 24.05.2021; допитом потерпілої ОСОБА_6 від 25.05.2021; додатковим допитом потерпілої ОСОБА_6 від 26.07.2021; протоколом тимчасового доступу до інформації з АТ КБ «ПриватБанк» від 11.10.2021; допитом свідка ОСОБА_9 від 18.10.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками з свідком ОСОБА_9 від 21.01.2022; протоколом тимчасового доступу до речей та документів до інформації з АТ КБ «ПриватБанк» від 15.02.2021; протоколом огляду від 11.02.2022; протоколом огляду від 24.01.2022; протоколом тимчасового доступу до речей та документів до інформації з ТОВ «МІЛОАН», а також іншими доказами, зібраними у кримінальному провадженні.

Щодо наявності ризиків, зазначених устатті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс Українине вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Зокрема, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, санкцією якої передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Слідчий суддя погоджується, що тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Окрім того, вжитими на даний час заходами не вдалося встановити місцезнаходження ОСОБА_7 , що свідчить про те, що вона переховується від органу досудового розслідування та суду.

Ризиком того, що у разі не застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вона може незаконно впливати на потерпілу та свідків, у цьому кримінальному провадженні, оскільки досудове розслідування перебуває на початковій стадії та на даний момент перебуваючи на волі вона може незаконно здійснювати на них тиск та погрози, з метою дачі особами неправдивих показів, або відмови від добровільно наданих показань, а сторона обвинувачення не матиме можливості запобігти цьому та перешкоджати протиправним діям.

Щодо оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук, слідчий суддя зазначає.

Кримінальний процесуальний кодекс України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст.193, ч. 2 ст.281 КПК України).

Із матеріалів кримінального провадження встановлено, що постановою старшого слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 від 26 січня 2023 р., ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук. Відомості про прийняте рішення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом Розділу IV Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої Наказом № 613/380/93/228/414/510/2801/5 від 17.08.2020 р., для звернення із запитом про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо особи, яка розшукується з метою її затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в України, правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу визначений пакет документів, у тому числі, завірену копію постанови про оголошення розшуку особи та завірену копію ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії досудового розслідування.

Таким чином, розгляд слідчим суддею клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії досудового розслідування передує вирішенню питання про публікацію Червоного оповіщення Генеральним секретаріатом Інтерполу.

Отже, момент, з якого особа вважається такою, що оголошена у міжнародний розшук, відповідає часу винесення постанови про оголошення особи у міжнародний розшук, а доказом, яким сторона обвинувачення має доводити перед слідчим суддею факт того, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, є наявність у матеріалах клопотання процесуального рішення про оголошення особи в міжнародний розшук, оформленого у виді постанови.

Разом з цим, слід зазначити, що у взаємовідносинах України та Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерполу саме Національна поліція виступає як Національне центральне бюро Інтерполу. При цьому, робочим апаратом НЦБ Інтерполу в структурі Національної поліції є саме Департамент міжнародного поліцейського співробітництва.

Винесення органом досудового розслідування постанови про оголошення підозрюваної в міжнародний розшук, на переконання слідчого судді, є достатнім для підтвердження факту оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук в розумінні вимог ч. 6 ст. 193 КПК України.

Враховуючи тяжкість злочину, вчинення якого інкримінується ОСОБА_7 , доведення слідчим наявності обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеною та обґрунтованою необхідність обрання до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що у випадку розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрання такого запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, після затримання цієї особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Також слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України, де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.2,7,131-132,177,193,196,281,372,376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід розглядається слідчим суддею після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1