Провадження №: 1-кс/755/2100/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0002849 від 17.09.2022 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лисичанськ Луганської області, громадянина України, з середньою освітою, працевлаштованого озеленювачем в КП «Київзеленбуд», який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 25.10.2002 Голосіївським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнити з іспитовим строком на 2 роки;

- 16.12.2003 Васильківським міським судом Київської обл. за ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 317,

ч. 2 ст. 185, ст. 70, ст. 71 КК України, до 7 років 6 місяців позбавлення волі з конфіскацією майна;

- 10.08.2004 Васильківським міським судом Київської обл., за ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст.317, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України, до 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна;

- 18.10.2013 Києво-Святошинським районним судом Київської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 309, ст. 70 КК України, до 3 років позбавлення волі;

- 20.11.2017 Дніпровським районним судом міста Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 .

Клопотання вмотивовано тим, що станом на 15.09.2022 року в Україні продовжено воєнний стан, згідно Закону України від 15.08.2022 року «Про затвердження Указу Президенти України №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».

Так, 15.09.2022 року о 16 год. 06 хв. ОСОБА_4 перебував за адресою: м. Київ,

вул. Братиславська, 11, у відділі професійних електроінструментів торгової зали супермаркету «Епіцентр», де у нього виник злочинний умисел на повторне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та його дії є таємними для покупців та персоналу магазину, ОСОБА_4 підійшов до стелажу з електрошуруповертами, взяв лівою рукою електрошуруповерт ТМ «Felisatti ДА-12ЭР/F11110 12В, 1,5 Аг, 0-400/0-1400об/хв, 30 Нм», закупівельною вартістю 2 350 гривень 00 копійок.

В подальшому ОСОБА_4 , тримаючи у лівій руці вищевказаний товар, пішов у відділ з великогабаритним будівельним товаром супермаркету «Епіцентр», та на стелажі із цеглою заховав шуруповерт, який був при ньому, після чого вийшов з супермаркету і цього дня більше не повертався.

16.09.2022 року о 17 год. 14 хв. ОСОБА_4 , спільно з невстановленої досудовим розслідуванням особою, знову прийшов до супермаркету «Епіцентр», який розташований за адресою: м.Київ, вул. Братиславська, 11, та одразу пішов у відділ з великогабаритними будівельним товаром, підійшов до стелажу з цеглою, де напередодні, 15.09.2022, заховав шуруповерт ТМ «Felisatti ДА-12ЭР/F11110 12В, 1,5 Аг, 0-400/0-1400об/хв, 30 Нм», а невстановлена досудовим розслідуванням особа, залишилась за межами супермаркету «Епіцентр», неподалік біля металевого паркану, чекаючи, коли ОСОБА_4 перекине шуруповерт.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та його дії є таємними для покупців та персоналу магазину, ОСОБА_4 підійшов до стелажу із цеглою, лівою рукою дістав з полиці шуруповерт та пішов у напрямку іншого відділу супермаркету «Епіцентр», який огороджений металевим парканом. Підійшовши до металевого паркану, де останнього чекала невстановлена досудовим розслідуванням особа, ОСОБА_4 , не маючи наміру розраховуватись за товар, який тримав при собі у лівій руці, перекинув через паркан шуруповерт, а невстановлена досудовим розслідуванням особа, впевнившись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та його дії є таємними, спіймала його та пішла у невідомому напрямку.

В результаті своїх злочинних дій, які полягали у повторному таємному викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану, ОСОБА_4 спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою, завдав ТОВ «Епіцентр-К», матеріального збитку на загальну суму 2 350 гривень 00 копійок.

Мотивуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; здійснювати незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити, з огляду на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти застосування запобіжного заходу не заперечував.

Заслухавши думку прокурора та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002849, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.09.2022 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

26 жовтня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події; протоколом перегляду цифрового запису; протоколами допитів свідків, тощо.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання підозрюваний працевлаштований, має постійне місце проживання у м. Києві, не має стійких соціальних зв`язків, є раніше судимим, в тому числі за вчинення злочинів проти власності.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозюрваний неодноразово був судимий за корисливі злочини, що свідчить про низький рівень правосвідомості та схильність до неправомірної поведінки.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам.

Водночас слідчий суддя вважає недоведеним заявлений органом досудового розслідування ризик здійснення незаконного впливу на свідків. Зазначений ризик не обґрунтований та фактично зводиться до безпідставних припущень органу досудового розслідування.

З огляду на наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та встановленому ризику у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прибути до укриття чи бомбосховища.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 26 грудня 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6