Провадження №1-кс/127/8289/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 26 серпня 2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області зі скаргою, в якій просив зобов`язати СУ ГУНП у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 26 серпня 2022 року про вчинення злочину, яка була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №877, та надати йому витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та пам`ятку потерпілого.

В судовому засіданні ОСОБА_3 , пославшись на вищезазначені обставини, скаргу підтримав та просив його вимоги задоволити.

Представник СУ ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Інститут відшкодування шкоди у кримінальному провадженні є необхідним для справедливого судового розгляду та відновлення порушених прав.

Кримінальний процесуальний закон (статті 55-59 КПК України) юридично закріплює статус потерпілого учасника кримінального провадження, наділяючи його певними процесуальними правами та обов`язками саме як учасника процесу.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Як вбачається з матеріалів скарги та встановлено в судовому засіданні, 26 серпня 2022 року ОСОБА_3 звернувся до ГУНП у Вінницькій області із заявою про те, що 31 грудня 2004 року відсутня подія звільнення його із ЗСУ, що є грубим порушенням начальником штабу в/ч НОМЕР_1 , т.в.о. начальника управління кадрів ГК ВПС ЗСУ ОСОБА_4 , начальником канцелярії в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_5 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» щодо порядку звільнення із ЗСУ, що призвело до порушення його законних інтересів.

Старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 26 серпня 2022 року о 13.00 год. було складено протокол про прийняття у ОСОБА_3 заяви про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 9).

Заяву ОСОБА_3 про кримінальні правопорушення було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) ГУНП у Вінницькій області за №877 (а.с. 2).

Як зазначено у скарзі та не спростовано органом досудового розслідування, станом на даний час відомості за вищевказаною заявою ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено.

Згідно з ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України №69 від 17.08.2012, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.2 розділу ІІ Положення).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах та повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо в заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Системний аналіз вищезазначених законодавчих положень дає підстави дійти висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що за змістом аналогічна заява ОСОБА_3 була предметом дослідження у кримінальному провадженні №0003629 від 12.09.2018, яке 02 грудня 2021 року, згідно з постановою слідчого, було закрито. Надалі, ухвалою Вінницького апеляційного суду у справі №127/33686/21 від 22.12.2021 постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0003629 від 12.09.2018 визнано законною, такою, що відповідає вимогам КПК України.

За змістом ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, проаналізувавши вищезазначені обставини, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 26 серпня 2022 року слід відмовити.

Відповідно до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 22, 26, 55, 214, 303, 307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 26 серпня 2022 року - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: