ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання запобіжного заходу

23 січня 2023 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001582 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.190, ч.1 ст.309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся з клопотанням про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою строком на 60 днів. Обґрунтовуючи необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор посилається на ряд наявних ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що відносно обвинуваченого ОСОБА_4 не можливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник заперечував проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи необґрунтованість прокурором ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Також просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання у м. Одеса, оскільки він зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав позицію захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, який буде відбувати у квартирі своєї колишньої дружини та їх дітей у м. Одеса, приїхати до суду за викликом зможе за рахунок коштів родичів.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження про заявлене прокурором клопотання, дійшов висновку про наступне.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою (чи продовження такого тримання) судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки відносно нього скеровано обвинувальний акт до Личаківського районного суду міста Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, якому повідомлено про підозру за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України Луцьким РУП ГУ НП у Волинській області, а також підозрюється у вчиненні аналогічного злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

Також прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілу у цьому кримінальному провадженні, шляхом впливу на неї з метою зміни показань останньою або відмовою від надання таких показань та може вчинити інші кримінальні правопорушення, про що свідчить той факт, що ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних майнових злочинів.

Вирішуючи питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на стадії судового розгляду суд зазначає наступне.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_4 являється раніше не судимим, проте відносно нього скеровано обвинувальний акт до Личаківського районного суду міста Львова за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.190 КК України, якому повідомлено про підозру за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України Луцьким РУП ГУ НП у Волинській області, що вказує на схильність обвинуваченого до скоєння нових кримінальних правопорушень та можливість ухилення від суду.

Крім того, обвинувачений зареєстрований та проживає у м. Одеса, з його слів у квартирі колишньої дружини. Разом з тим, будь яких доказів на підтвердження того, що власник квартири надає згоду на цілодобове перебування обвинуваченого у цьому приміщенні. Як і не надано доказі того, що родичі обвинуваченого матеріально забезпечать вартість проїзду до суду для його участі у розгляді цього кримінального провадження.

Таким чином, відсутність постійного місця проживання у Київській області суттєво ускладнює можливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, що обумовлює безпідставність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, а тому клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту не підлягає задоволенню.

У зв`язку з викладеним, на думку суду, з метою ухилення від покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, то він може ухилитися від суду. Тобто в даному випадку, на думку суду, прокурором доведений ризик, передбачений п. 1 ч. 1ст.177 КПК України.

Також, прокурором доведена наявність ризиків, передбачених п. 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що перебуваючи на волі обвинувачений може незаконно впливати на потерпілу в даному кримінальному провадженні, шляхом впливу на неї з метою зміни показань останньою або відмовою від надання таких показань та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому слід звернути увагу на те, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Будь-яких обставин, які б унеможливлювали подальше утримування ОСОБА_4 під вартою суду не надано, скарг та заперечень щодо перебування саме під цим запобіжним заходом від нього не надходило. Даних, що стан здоров`я ОСОБА_4 не дозволяє його утримувати під вартою, у суду немає.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України суд враховує як характер кримінального правопорушення у якому обвинувачується, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом, становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Такий розмір застави є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та не порушує права обвинуваченого.

Таким чином, з урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_4 , та того, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочатий, потерпіла та свідки ще не допитані, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може забезпечити належну поведінку ОСОБА_4 та запобігти вищевикладеним ризикам, а тому суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. 176, 177,178, 193, 194,199, 314-315,370-372 КПК, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.190, ч.1 ст.309 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів - до 24 березня 2023 року включно.

Строк дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обчислювати з 23.01.2023 року до 24.03.2023 року, включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р UA0018661, МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі визначеного місця проживання без дозволу прокурора або суду ( АДРЕСА_1 );

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілим у справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_1