Провадження №1-кс/522/6370/22
УХВАЛА
26 жовтня 2022 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеси, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який перебуває на військовій службі у військові частині НОМЕР_1 , займає посаду командира взводу роти батальйону, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимий,
підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000679 від 23.10.2022 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси звернувся старший слідчий СВ ВП №5 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 , з клопотанням погодженим прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000679 від 23.10.2022 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке обґрунтоване наступним.
СВ ВП №5 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000122 від 23.10.2022 року.
Так, згідно з ст. 1 Закону України «Про оборону України» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ), затвердженим Законом України від 12 серпня 2022 року № 2500-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Тобто на даний час на території України діє воєнний стан.

Відповідно до ст. 4 ч. 8, ст. 5 ч. 1, ст. 10, 11, ст. 22 ч. 3 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу ВО Президента України від 24.02.2022 №69/2022«Про загальну мобілізацію», затвердженого Верховною Радою України № 1126-VII, ст. 39 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», 21.06.2022 ОСОБА_5 зараховано до списків особового складу військової частини та призначено на посаду командира взводу охорони роти забезпечення паливно-мастильних матеріалів військової частини Збройних Сил України.

Проходячи військову службу, лейтенант ОСОБА_5 відповідно до вимог ст.ст. 9, 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних силу України, ст.ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних силу України повинен був свято і беззаперечно дотримуватись Конституції України, Військової присяги, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, дорожити честю і гідністю військовослужбовця, берегти військову честь і поважати гідність інших людей, не допускати негідних вчинків, виконувати свої службові обов`язки, які визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою та дотримуватись вимог статутів Збройних сил України.

Так, 23.10.2022 приблизно об 18 годині 45 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, прийшов на подвір`я біля входу до парадної будинку АДРЕСА_2 , щоб взяти у своєї дружини ОСОБА_8 ключі від квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , де вони разом проживають.

На ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 стався словесний конфлікт.

Перебуваючи за вищевказаною адресою, у ОСОБА_5 , який усвідомлював, що він перебуває у громадському місці, виник умисел на вчинення хуліганських дій, пов`язаних із застосуванням вогнепальної зброї.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_5 діючи з особливою зухвалістю, ігноруючи загально прийняті правила і норми поведінки у суспільстві, розуміючи, що він перебуває на території подвір`я житлового багатоповерхового будинку та його дії чутно багатьом оточуючим, з метою самоствердження за рахунок публічного приниження інших осіб, не маючи жодних законних підстав для застосування вогнепальної зброї та не повідомляючи інших підстав і причин своїх дій, почав агресивно себе поводити, дістав з кобури предмет зовні схожий на пістолет з маркувальними позначками НОМЕР_2 , з якого здійснив 2 постріли в землю поруч з ОСОБА_8 . Після чого на звуки пострілів з парадної будинку АДРЕСА_2 вибіг раніше незнайомий ОСОБА_5 . ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який кинувся на ОСОБА_5 , щоб припинити протиправні дії останнього.

Далі продовжуючи свій злочинний умисел, направлений грубе порушення громадського порядку, ОСОБА_5 діючи з особливою зухвалістю, зневажливо ставлячись до існуючих у суспільстві правил поведінки, ігноруючи загально прийняті правила і норми поведінки у суспільстві, не бажаючи припиняти розпочаті раніше протиправні хуліганські дії, знаходячись на вулиці біля входу до парадної будинку АДРЕСА_2 , під час боротьби з ОСОБА_9 , тримаючи в правій руці предмет ззовні схожий на пістолет з маркувальними позначками НОМЕР_2 , спрямував його в ОСОБА_9 та здійснив декілька пострілів, в результаті чого ОСОБА_9 отримав одне вогнепальне поранення верхньої треті тильної поверхні лівої гомілки з вихідним пораненням середньої треті гомілки, чим заподіяв ОСОБА_9 тілесні ушкодження, і порушив спокій та відпочинок оточуючих.

Після чого, ОСОБА_5 був затриманий.

24.10.2022 о 19 год. 26 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

При цьому причетність ОСОБА_5 до скоєння інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за скоєння якого йому у разі визнання винуватим загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, у зв`язку з чим, прокурор звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний та його захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, посилаючись на те, що ризики, наведені в клопотанні, прокурором не доведені, підозрюваний не має намірів переховуватися від органу слідства чи суду, має позитивні характеристики та міцні соціальні зв`язки.
Розглянувши вищевказане клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини
Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Слідчим суддею встановлено, що 23.10.2022 року о 19 год. 30 хв.ОСОБА_5 був затриманий в рамках кримінального провадження №0000679 від 23.10.2022 року.

24.10.2022 о 19 год. 26 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

При цьому причетність ОСОБА_5 до скоєння інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК України, протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, та іншими зібраними у провадженні доказами в сукупності.
Враховуючи викладене, з урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України вказаний злочин віднесений до категорії тяжких злочинів.
Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , хоч і є раніше не судимим, але розуміючи важкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим, може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, впливати на потерпілих та свідків у зазначеному кримінальному провадженні, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
В свою чергу слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не обґрунтовано та не доведено ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, та не враховує його при обранні запобіжного заходу.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину;
- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.
За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 205, 371-372, 395 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000679 від 23.10.2022 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, але в межах строку досудового розслідування, а саме до 21.12.2022 року включно.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з дня фактичного затримання, тобто з 23.10.2022 року.
Розмір застави не визначати.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1