УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянин України, українця, з вищою освітою, працює начальником служби охорони праці АТ «Київгаз», який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у кримінальному провадженні № 0000555, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.06.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000555, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.06.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , а саме: не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000555 від 21.06.2020 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.06.2020 о 09 год. 59 хв. в буд. АДРЕСА_2 відбувся витік газу та вибух газоповітряної суміші, подальше руйнування конструкцій житлового будинку, внаслідок встановлених та допущених порушень вимог нормативно-правових актів, правил безпеки під час організації та проведення робіт з підвищеною небезпекою, а саме, при знятті лічильників газу для повірки службовими особами АТ «Київгаз», в тому числі: першого заступника голови правління АТ «Київгаз» ОСОБА_6 , начальника служби охорони праці АТ «Київгаз» ОСОБА_5 , директора Філії експлуатації газового господарства №8 АТ «Київгаз» ОСОБА_7 (в подальшому головний інженер Управління №3), головного інженера Управління експлуатації газового господарства №1 АТ «Київгаз» ОСОБА_8 , головного інженера Управління експлуатації газового господарства №2 АТ «Київгаз» ОСОБА_9 та начальника виробничого відділу АТ «Київгаз» ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділені в окреме провадження, а також інших осіб, причетність яких на даний час слідством встановлюється.

Будучи призначеними наказами АТ «Київгаз» на свої посади вказані особи були наділені організаційно-розпорядчими функціями, у зв`язку з чим являлися службовими особами, що зобов`язані дотримуватись правил безпеки та охорони праці під час організації та виконання робіт з підвищеною небезпекою підлеглими працівниками, в тому числі із зняття (встановлення) газових лічильників при проведенні періодичної повірки на підконтрольній їй ділянці, у тому числі, багатоквартирних житлових будинках, розташованих на території Дарницького району м. Києва.

Таким чином, співробітники АТ «Київгаз» зобов`язані у своїй господарській діяльності у сфері розподілу природного газу при організації та виконанні робіт з підвищеною небезпекою, зокрема, із заміни лічильників газу у населення для проведення їх періодичної повірки, керуватися та виконувати положення чинних станом на 21.06.2020 «Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт», затвердженого постановою КМУ № 474 від 08.07.2015; Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30.09.2015 та інших діючих законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, якими, зокрема, передбачено, що у разі зняття лічильника газу в помешканнях громадян для повірки необхідно тимчасово встановлювати замість нього виключно лічильник газу з власного обмінного фонду, оскільки інше не передбачено чинним законодавством.

Багатоквартирний житловий будинок № 1/5 розташований по вул. Соломії Крушельницької в м. Києві, тобто у Дарницькому районі м. Києва. Відповідно розподіл природного газу через газорозподільні системи до вказаного будинку забезпечується співробітниками АТ «Київгаз», а організація виконання робіт, пов`язаних із зняттям та встановленням лічильників газу для періодичної повірки, покладено на співробітників Управління експлуатації газового господарства АТ «Київгаз» № 3.

Порядок та технологія проведення вказаних робіт станом на 21.06.2020 визначені внутрішніми нормативними актами з охорони праці підприємства, у тому числі Технологічною інструкцією № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», затвердженої наказом АТ «Київгаз» № 202 від 15.08.2019 та «Положенням про організацію робіт пов`язаних з проведенням періодичної та позачергової повірки, ремонту та експертизи побутових лічильників газу», затвердженого наказом ПАТ «Київгаз» № 457 від 06.07.2017, які розроблені службовими особами вказаного акціонерного товариства не якісно та в порушення норм діючих нормативно-правових актів в сфері охорони праці.

Як зазначає прокурор в своєму клопотанні, незважаючи на вимоги нормативних актів, що регулюють порядок розробки, опрацювання і затвердження інструкцій з охорони праці, зокрема, в частині проведення робіт, пов`язаних із зняттям та встановленням лічильників газу для періодичної повірки, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15.08.2019, перебуваючи у невстановленому на цей час місці, за невстановлених слідством обставин, службові особи АТ «Київгаз», у тому числі: ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , достовірно знаючи вимоги вищевказаних нормативних актів у сфері охорони праці, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, вчинили дії з неякісного розроблення, подальшого погодження та затвердження нормативного акту з охорони праці на підприємстві - Технологічної інструкції АТ «Київгаз» № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», затвердженої наказом першого заступника голови правління Товариства ОСОБА_6 15.08.2019, яким визначено порядок проведення підлеглими працівниками робіт з підвищеною небезпекою, зокрема щодо зняття побутових газових лічильників при проведенні повірки у населення.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15.08.2019, перебуваючи у невстановленому на цей час місці, за невстановлених слідством обставин, начальник виробничого відділу АТ «Київгаз» ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, розробила та внесла для подальшої перевірки та погодження іншими службовими особами товариства проект Технологічної інструкції АТ «Київгаз» № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», пунктом 2.1.1 (б) якої визначено можливість встановлення замість демонтованого у громадян для повірки лічильнику газу - технологічної перемички («байпасу»), за відсутності в обмінному фонді Філії лічильника газу.

Після розроблення проекту вищевказаної Технологічної інструкції № 89 начальник виробничого відділу АТ «Київгаз» ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, надала розроблений нею проект для перевірки та погодження службовим особам товариства: директору філії експлуатації газового № 8 АТ «Київгаз» ОСОБА_7 , головному інженеру Управління експлуатації газового господарства №1 АТ «Київгаз» ОСОБА_8 , головному інженеру Управління експлуатації газового господарства № 2 АТ «Київгаз» ОСОБА_9 , начальнику служби охорони праці АТ «Київгаз» ОСОБА_5 .

Отримавши вищевказаний проект Технологічної інструкції № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», вказані службові особи у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15.08.2019, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та за невстановлених слідством обставин, неналежно виконуючи свої службові обов`язки, через несумлінне ставлення до них, діючи в порушення вимог п. 5.4 розділу 5 та п. 8.12 розділу 8 «Правил безпеки систем газопостачання», затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2015; п. 4 розділу 8 глави Х Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30.09.2015 року; п. 11 Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою КМУ №474 від 08.07.2015; п. 4.7 розділу 4 та п. 9.3 розділу 9 Державних будівельних норм України 2.5-20:2018, будучи достовірно обізнаною, про те, що встановлення замість знятого для повірки газового лічильника у громадян можливе лише за умови встановлення лічильника газу з обмінного фонду, який в свою чергу повинен бути сертифікованим, відповідати вимогам технічної та експлуатаційної документації з якості та безпеки застосування, погодили вищевказаний проект Технологічної інструкції, яким передбачено встановлення у внутрішньо будинковий газопровід при проведенні робіт з повірки лічильника газу - технологічної перемички («байпасу»), яка не передбачена чинними нормативно-правовими актами, замість знятого лічильника газу.

В подальшому, 15.08.2019 за невстановлених обставин та у невстановленому слідством місці, наказом першого заступника голови правління АТ «Київгаз» ОСОБА_6 № 202 «Про затвердження технологічних інструкцій» неякісно розроблену ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, та погоджену службовими особами товариства у тому числі, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , всупереч вимогам діючих нормативно-правових актів, Технологічну інструкцію №89 затверджено, чим надано юридичної сили як офіційному документу - нормативному акту з охорони праці підприємства, яким керуються в своїй діяльності працівники товариства та який є обов`язковим для застосування всіма співробітниками підприємства.

З урахуванням вимог Технологічної інструкції АТ «Київгаз» №89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», неякісно розробленої службовими особами товариства та погодженої, у тому числі, ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та затвердженої ОСОБА_6 , з порушенням вищевказаних вимог нормативних актів у сфері охорони праці у період часу з 15.08.2019 по 21.06.2020 включно, співробітниками товариства протиправно допущено встановлення на території м. Києва, зокрема, слюсарями Управління в квартирах будинку АДРЕСА_2 , замість демонтованих для повірки газових лічильників гумових рукавів неналежної якості з металевими штуцерами та хомутами, що використовувались у якості технологічних перемичок («байпасів»), без відповідних дозвільних документів, чим створено ризик виникнення аварійних ситуацій на території міста.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 03.06.2020 по 19.06.2020 у багатоквартирному житловому будинку АДРЕСА_2 , працівниками Управління експлуатації газового господарства № 3 АТ «Київгаз», а саме, слюсарями ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 та ОСОБА_22 , які були ознайомлені з Технологічною інструкцією АТ «Київгаз» № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», неякісно розробленої, погодженої та затвердженої службовими особами товариства, а саме ОСОБА_10 , матеріали відносно якої виділено в окреме провадження, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 з порушенням вищевказаних вимог законодавства, відповідно до графіку, затвердженого головним інженером вказаного Управління ОСОБА_7 , проведені роботи зі зняття (демонтажу) лічильників газу для періодичної повірки у 135 квартирах мешканців даного будинку, які відносяться до газонебезпечних робіт з підвищеною небезпекою, про що складені відповідні акти про демонтаж засобів вимірювальної техніки.

При цьому, на місце знятих на повірку лічильників газу замість них вищевказаними слюсарями в помешканнях громадян у внутрішньо будинковий газопровід встановлені гумові рукави чорного кольору, закріплені хомутами на металеві штуцери з різьбовим з`єднанням у якості технологічних перемичок (байпасів), що було передбачено Технологічною інструкцією № 89 АТ «Київгаз» «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», неякісно розробленою, погодженою та введеною в дію вказаними службовими особами товариства з порушенням вимог законодавства у сфері охорони праці.

Так, 11.06.2020 у період часу до 12.00 год. (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений), у квартирі АДРЕСА_3 за місцем проживання ОСОБА_23 слюсарем Управління експлуатації газового господарства № 3 АТ «Київгаз» ОСОБА_22 проводились роботи із зняття на повірку газового лічильника типу «Premagas G-1.6». На місце знятого лічильника газу, керуючись неякісно розробленою, погодженою та затвердженою службовими особами товариства: ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Технологічною інструкцією №89, слюсар ОСОБА_22 встановив гумовий рукав, закріплений хомутами на металеві штуцери, а саме, під`єднав за допомогою різьбового з`єднання до внутрішньо будинкового газопроводу в приміщенні кухні зазначеної квартири, про що склав акт щодо демонтажу засобу вимірювальної техніки.

Внаслідок встановлення у внутрішній газопровід в приміщенні квартири АДРЕСА_3 замість демонтованого слюсарем ОСОБА_22 на період повірки лічильника газу гумового рукава з хомутами та металевими штуцерами створена можливість транспортування через нього побутового газу без обліку та подальшого використання газу користувачем для власних потреб.

Внаслідок кримінально-протиправних дій, зокрема, начальника виробничого відділу АТ «Київгаз» ОСОБА_10 , директора філії експлуатації газового № 8 АТ «Київгаз» ОСОБА_7 , головного інженера Управління експлуатації газового господарства №1 АТ «Київгаз» ОСОБА_8 , головного інженера Управління експлуатації газового господарства №2 АТ «Київгаз» ОСОБА_9 , начальника служби охорони праці АТ «Київгаз» ОСОБА_5 , першого заступника голови правління АТ «Київгаз» ОСОБА_6 , які неналежно виконуючи свої службові обов`язки, через несумлінне ставлення до них, розробили, погодили та затвердили Технологічну інструкцію № 89 та Положення про організацію проведення вказаних робіт, а також інших службових осіб АТ «Київгаз», чим допущено, всупереч вимогам чинних нормативно-правових актів, встановлення підлеглими працівниками АТ «Київгаз» у населення гумових рукавів з металевими штуцерами та хомутами в якості технологічних перемичок («байпасів»), що не відповідають вимогам з охорони праці та промислової безпеки, а не лічильників газу з обмінного фонду при періодичній повірці на території обслуговування, у зв`язку з чим 21.06.2020 о 09 год 59 хв. в приміщенні квартири АДРЕСА_3 стався вибух газоповітряної суміші, що призвело до руйнування та обвалу конструкцій десятиповерхового багатоквартирного житлового будинку з 9-го по 4-й поверхи, загибелі 5 (п`ятьох) людей, а саме: ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , травмуванню 3 (трьох) осіб, а саме: ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 та пошкодження 40 (сорока) квартир мешканців 6-го під`їзду вказаного будинку з втратою ними житла, чим потерпілим спричинено майнової шкоди в особливо великих розмірах на загальну суму 53 475 706 грн.

Крім того, внаслідок вибуху газоповітряної суміші в буд. АДРЕСА_2 пошкоджено уламками будівельних конструкцій будинку запарковані автомобілі на прилеглій території, чим спричинено матеріальної шкоди 9 (дев`яти) особам на загальну суму 258 479,63 грн.

Також прокурор в своєму клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким; тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні цього злочину, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що вказує на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, не застосування до підозрюваного ОСОБА_5 жодного запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 не заперечували щодо задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання дійшов висновку про наступне.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, слідчим суддею в судовому засіданні встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000555 від 21.06.2020 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

26.04.2021 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.

27.04.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 24.06.2021.

17.06.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000555 від 21.06.2020 до чотирьох місяців, тобто по 26.08.2021.

23.06.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 змінено запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання та покладено обов`язки: не відлучатися за межі населеного пункту, де проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, строком до 21.08.2021.

13.08.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва продовжено строк дії покладених обов`язків, а саме: не відлучатися за межі населеного пункту, де проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України у зв`язку з обранням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підозрюваному ОСОБА_5 строком на 58 діб, тобто до 11.10.2021.

09.08.2021 визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, у відповідності до вимог ст. 290 КПК України, підозрюваному ОСОБА_5 у кримінальному провадженні та його захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування, відкриття матеріалів кримінального провадження та надано (забезпечено) повний до доступ них (35 томів кримінального провадження, аудіо/відео матеріалів, речових доказів).

05.10.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії покладених обов`язків до 05.12.2021.

Водночас, на момент звернення до суду з даним клопотанням сторона захисту не здійснила ознайомлення з усіма матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, направлення обвинувального акту до суду є неможливим без надання підозрюваному та його захисникам доступу до матеріалів досудового розслідування і достатнього часу для ознайомлення з цими матеріалами.

Строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків у зв`язку з обранням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання закінчується 05.12.2021, водночас через особливу складність кримінального провадження, значну кількість підозрюваних та їх захисників, численну кількість потерпілих у провадженні, а також враховуючи великий обсяг матеріалів кримінального провадження, що потребує значного часу для ознайомлення, завершити ознайомлення підозрюваних та їх захисників, потерпілих та їх представників з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, скерувати його до суду та у визначений ст. 314 КПК України строк провести підготовче судове засідання неможливо.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, зокрема, висновком судових експертів Київського НДЕКЦ МВС України № 14-282/11-1/442/17-2/130 від 13.11.2020 за результатами комплексної експертизи вибухотехнічної, вибухотехнологічної, безпеки життєдіяльності та охорони праці, трасологічної та матеріалів, речовин і виробів; висновком експертизи технічних умов на продукцію, механізми, устаткування № 80.2-2418.20 від 02.10.2020 ДП Київський експертно-технічний центр Держпраці; висновком судової будівельно-технічної експертизи № 24/250 від 29.01.2021; висновком судової оціночно-будівельної експертизи № 24/233 від 28.08.2020; висновком судової почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-21/17286-ПЧ від 08.07.2021; протоколом огляду місця події від 21.06.2020; протоколами допитів потерпілих мешканців буд. АДРЕСА_2 , зокрема, ОСОБА_29 від 24.06.2020, ОСОБА_31 від 04.08.2020, ОСОБА_32 від 23.06.2020, ОСОБА_33 від 23.06.2020, ОСОБА_34 від 21.07.2020; протоколами допитів свідків, зокрема ОСОБА_20 від 21.06.2020, ОСОБА_35 від 21.06.2020, ОСОБА_36 від 21.08.2020, ОСОБА_18 від 21.06.2020; вилученою Технологічною інструкцією № 89 «Про порядок робіт з заміни газових лічильників при проведенні повірки», затвердженої наказом АТ «Київгаз» № 202 від 15.08.2019; вилученим Положенням про організацію робіт пов`язаних з проведенням періодичної та позачергової повірки, ремонту та експертизи побутових лічильників газу», затвердженого наказом ПАТ «Київгаз» № 457 від 06.07.2017; отриманим відеозаписом з гіпермаркету «Епіцентр», яким зафіксовано обставини вибуху 21.06.2020 газоповітряної суміші в буд.1/5 по вул. С. Крушельницької в м. Києві; вилученими в ході проведення тимчасового доступу документами АТ «Київгаз» , а саме копії статуту товариства, посадових та робочих інструкцій, наказів про призначення на посади, положення про філії, служби; вилученою документацією в ході проведених обшуків, зокрема актом № 1147/17 про демонтаж засобу вимірювальної техніки в кв. АДРЕСА_3 від 11.06.2020; вилученими речовими доказами у справі з місця події, а саме частинами внутрішньо будинкової системи газопостачання, металевими трубами, газовими плитами зі зруйнованих вибухом квартир, гумовими рукавами з металевими штуцерами та хомутами, які безпосередньо досліджені судовими експертами, а також іншими доказами в їх сукупності.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 Рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п.32, Series A, N 182).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського Суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас, слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Так, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих їй злочинів, правильність кваліфікації її дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 272 КК України.

З огляду на зазначене та враховуючи матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.

Крім того, обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення встановлена слідчими суддями в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 27.04.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також в ухвалах слідчих суддів про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на особисте зобов`язання та в подальшому під час продовження дії покладених на підозрюваного обов`язків.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя повинен переконатися, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати або з`явились нові ризики, які виправдовують застосування такого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що згідно ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 05.10.2021 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнано можливість переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , будучи обізнаним, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, а тому дійшов висновку про наявність достатніх підстав для продовження застосування до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Так, слідчий суддя враховує вік підозрюваного, стан його здоров`я, майновий та сімейний стан, соціальні зв`язки, ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також інші обставини, що характеризують його особу та спосіб життя.

Крім того, враховуючи конкретні обставини справи, слідчий суддя вважає також доведеним існування ризиків знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Продовжуючи строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, з огляду на те, що на даний час триває ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування, а також бере до уваги його вік та стан здоров`я, матеріальний стан, міцність його соціальних зв`язків, а також ступінь тяжкості інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що вищезазначені обставини є достатніми для продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_5 , а тому клопотання підлягає задоволенню.

Також слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176-178, 193, 194, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000555, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.06.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України - задовольнити.

Продовжити на 60 діб, тобто до 28.01.2022, строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1