Провадження № 1-кп/201/651/2022
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

16 січня 2023 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000487 від 13.06.2019 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпродзержинськ, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка народилася у м. Дніпродзержинськ, Дніпропетровської області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, -

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_6

обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисники адвокати ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України.

Ухвалою від 09.01.2023 року призначене підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні:

Прокурор просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду.

Обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та їх захисники вважали, що обвинувальний акт не відповідає нормам КПК України, повідомили, що не погоджуються з висновками Дніпровського апеляційного суду, який двічі скасував ухвалу суду про повернення обвинувального акта прокурору, щодо призначення обвинувального акта до судового розгляду поклалися на розсуд суду.

Мотиви та обґрунтування суду

Заслухавши думку прокурора, обвинувачених та її захисників, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до наступного висновку.

Щодо питань, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.

З частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) випливає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

При вирішенні питання щодо наявності підстав для повернення обвинувального акту прокурору суд враховує, що пунктом 3 частини третьої статті 314 КПК суд уповноважений повернути обвинувальний акт прокурору лише у разі, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Тобто зазначена правова норма є відсильною, а тому для вирішення питання щодо наявності правових підстав для повернення обвинувального акту суд вважає за доцільне вирішити питання щодо його відповідності вимогам чинного кримінально-процесуального законодавства.

Повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Завданнями підготовчого судового засідання є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду.

Відповідно до вимог кримінального процесуального закону, у тому числі такої загальної засади кримінального провадження, як законність, що має безпосереднє відношення і до стадії досудового розслідування, суд при підготовчому судовому засіданні зобов`язаний перевірити зміст обвинувального акту та додатків до нього на відповідність вимогам КПК України з метою його подальшого призначення до розгляду при наявності на те правових підстав.

Слід зауважити, що згідно з частиною четвертою статті 110 КПК обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Вимоги до обвинувального акту встановлені статтею 291 КПК. Зокрема, частиною другою статті 291 КПК наведено перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, а частиною четвертою статті 291 КПК - перелік документів, які додаються до обвинувального акту.

Висновки.

Враховуючи, що колегією Дніпровського апеляційного суду двічі скасовані ухвали суду про повернення обвинувального акта прокурору, нових підстав для повернення обвинувального акта прокурору учасники не зазначили, підстав для повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

З наданого суду обвинувального акту та додатків до нього вбачається, що вимоги статті 291 КПК щодо форми, змісту та додатків обвинувального акту стороною обвинувачення виконано.

За таких обставин, суд вважає, що думка прокурора про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту є обґрунтованою, оскільки підстав для закриття провадження немає, обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК України, підстав для його повернення прокурору немає, вказане кримінальне провадження підсудне Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська, а тому суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд у зазначеному кримінальному провадженні.

Щодо питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду.

Від учасників судового провадження клопотань про здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні не надійшло. Також судом не встановлені обставини, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, які могли б бути підставою для ухвалення рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні.

У зв`язку із цим судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

З`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження належить здійснювати суддею одноособово за обов`язкової участі прокурора, обвинувачених, захисників.

Отже, вирішивши питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду та встановивши відсутність обставин, які б унеможливили призначення обвинувального акта до судового розгляду, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Щодо цивільного позову.

До обвинувального акта прокурор долучив позовну заяву в інтересах держави в особі Державної податкової служби.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття до розгляду позовної заяви прокурора про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, суд враховує наступне.

Як встановлено судом, в обвинувальному акті зазначено, що кримінальним правопорушенням завдано матеріальної шкоди державі на суму 339 122,82 грн.

Прокурором заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Державної податкової служби.

Як зазначено прокурором в позові, «уповноваженим органом Державною податковою службою України у кримінальному провадженні № 0000487 позов до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення коштів на користь державного бюджету не пред`явлено, що свідчить про неналежне здійснення ним своїх повноважень на захист інтересів держави у сфері відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, що є підставою для здійснення органами прокуратури захисту інтересів держави у суді. Крім того, відповідно до листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 33949/5/04-36-07-15 від 27.10.2021, Державна податкова служба не подавала заяву про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, не надавала згоди та не направляло представника як потерпілого у провадженні. Вказане свідчить, що відповідний орган державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, має чітку позицію щодо відсутності наміру захищати інтереси держави у цивільному провадженні».

Згідно ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Із змісту ч. 3 ст. 128 КПК України вбачається, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення інтересів держави в суді, передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

В обвинувальному акті потерпілий не зазначений, цивільний позов пред`явлений прокурором до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в інтересах держави в особі Державної податкової служби на суму 339 122,82 грн (в порядку ч. 3 ст. 128 КПК України).

Разом з тим, в самому тексті обвинувального акту зазначено, що обвинувачені своїми діями, всупереч інтересам служби, завдали місцевому бюджету тяжкі наслідки. Теж саме міститься і в позовній заяві.

При цьому суд констатує, що цивільний позов прокурора у кримінальному провадженні хоча і містить обґрунтування наявності підстав для здійснення інтересів держави в суді, передбачених ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», разом з цим прокурором не надано до матеріалів позовної заяви документів, що підтверджують те, що стороною обвинувачення з метою захисту державних інтересів вживались усі можливі заходи щодо залучення в якості представника потерпілого уповноважених осіб ДПС України, у зв`язку з чим до зазначеної установи направлялись відповідні листи з вимогами щодо направлення представника потерпілого для участі у кримінальному провадженні.

Також до позовної заяви не долучені повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення його до суду з позовом та згоду (за наявності) ДПС України на здійснення прокурором представництва їх інтересів в суді чи копію листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 33949/5/04-36-07-15 від 27.10.2021.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, подану прокурором позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, на 12 годину 00 хвилин 25 січня 2023 року.

У судове засідання викликати прокурора, обвинувачених, захисників.

Кримінальне провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Цивільний позов прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_6 в інтересах держави в особі Державної податкової служби України до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення шкоди, завданої злочином, - залишити без руху.

Надати прокурору строк десять днів для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання повного тексту ухвали.

Роз`яснити прокурору, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк будуть виконані вимоги визначені в ухвалі, то позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала є остаточною, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1