Справа № 404/3410/22
Номер провадження 1-кс/404/2702/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2022 року Cлідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 про передачу арештованого майна Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості по кримінальному провадженню № 0001639 за ч. 3 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, в якому просить визначити порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні 0001639 шляхом передачі Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, в управління за договором у порядку та на умовах, визначених статтями 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», арештованого майна, а саме вісімдесят мільйонів сімсот п`ятдесят тисяч гривень нуль копійок, внесених акціонерним товариством «ТВЕЛ», як 50 % частки статутного капіталу ПрАТ «Завод з виробництва ядерного палива» ().

Підставою звернення з клопотанням зазначає вартість арештованого майна. Метою такої передачі є потреба забезпечити ефективне управління та запобігти знеціненню арештованого майна, як складової частки корпоративних прав товариства.

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримує.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, розгляд клопотання проведиться за відсутності учасників розгляду клопотання та без фіксації судового процесу технічними засобами.

За версією представників сторони обвинувачення, на території смт Смоліне по вулиці Козакова, 7а Маловисківського району зареєстровано ПРАТ «Завод з виробництва ядерного палива» (), одним із засновників якого є акціонерне товариство «ТВЕЛ», зареєстроване на території Російської Федерації.

Посадові особи та засновники акціонерного товариства «ТВЕЛ», зареєстровані в Російській Федерації та за попередньою змовою здійснювали продаж ядерних матеріалів, за підробленими документами із території Російської Федерації за готівковий розрахунок та в подальшому отриманий прибуток привласнювали з метою приховування залишкових коштів на підприємстві та вивозились до Російської Федерації.

При цьому кінцевим бенефіціарним власником та вигодонабувачем від фінансово-господарської діяльності ПРАТ «Завод з виробництва ядерного палива» () являється Акціонерне товариство «ТВЕЛ», зареєстроване в Російській Федерації, якому належить 50% статутного капіталу, а саме 80 750 000 грн.

На підставі постанови слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, корпоративні права визнано речовими доказами у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07.07.2022 (справа № 404/3410/22) накладено арешт на вісімдесят мільйонів сімсот п`ятдесят тисяч гривень нуль копійок, внесених акціонерним товариством «ТВЕЛ», як 50 % частки статутного капіталу ПрАТ «Завод з виробництва ядерного палива» (), із забороню держаним реєстраторам здійснювати державну реєстрацію змін до установчих документів, а також проводити будь-які інші реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язані зі зміною учасників, зі зміною назви підприємства, зі зміною часток у статутному капіталі підприємств, зі зміною розміру статутного капіталу підприємств, що пов`язані з припиненням, зокрема реорганізацією (злиттям, приєднанням, поділом, перетворенням) та ліквідацією юридичної особи, зі зміною місцезнаходження ПрАТ «Завод з виробництва ядерного палива».

Відповідно до абзацу сьомого частини шостої ст. 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі його відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешту кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні.

Національне агентство функціонує на виконання положень закону України «Про засади державної антикорупційної політики (Антикорупційна стратегія)» на 2014-2017 роки та Державної програми щодо реалізації засад державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційної стратегії) на 2015-2017 роки, імплементації в законодавство України Директиви ЄС від 03 квітня 2014 року 2014/42/EU про арешт та конфіскацію предметів злочинної діяльності та доходів від неї в ЄС.

Пунктом 4 частини першої статті 9 Закону на Національне агентство покладено функцію з проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, та їх економічної вартості.

Абзацом першим частини першої статті 19 закону встановлено, що Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, із встановленням заборони розпоряджатися та /або користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Згідно з абзацом другим частини першої статті 19 Закону, активи, визначені абзацом першим цієї статті, приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону, визначено, що у разі прийняття в управління активів, які чи права на які та їх обтяження підлягають державній реєстрації, Національне агентство надсилає того самого дня інформацію про накладення арешту на активи органам, що ведуть державні реєстри таких активів, прав на них або їх обтяжень.

Відповідно до ч.1 ст. 20 Закону управління грошовими коштами у готівковій та безготівковій формах у будь-якій валюті, а також банківськими металами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні або у позовному провадженні у справах про визнання необгрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, здійснюється Національним агентством шляхом: 1) їх розміщення на депозитних рахунках Національного агентства у відповідній валюті або у банківському металі, відкритих у державних банках, визначених на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством про державні закупівлі, за договором банківського вкладу на вимогу, за наявності висновку Національного банку України про створення умов для визнання банку проблемним або неплатоспроможним; 2) продовження їх розміщення до закінчення строку дії договору депозиту на депозитному рахунку власника в банку, в якому вони були розміщені на момент накладення арешту, із забороною здійснення видаткових операцій та виплати процентів чи доходу в іншій формі згідно з умовами договору. У випадку закінчення строку дії договору депозиту з наступного дня подальше управління відповідними коштами або банківськими металами разом з нарахованими після накладення арешту процентами чи іншими видами доходу здійснюється в порядку, визначеному пунктом 1 цієї частини.

В цьому кримінальному провадженні арештовану частку статутного капіталу товариства визнали речовим доказом і наклали арешт. У свою чергу ПрАТ «Завод з виробництва ядерного палива» здійснює ліцензовану господарську діяльність з кінцевою метою виробництва: виготовлення, зберігання та реалізація спеціалізованої продукції, яка становить значний національний інтерес. Отже у період військової агресії російської федерації проти України наявна і буде існувати нагальна потреба у створенні умов для кваліфікованого і неупередженого ведення обліку та управління арештованими активами зазначеного товариства.

Чинна редакція КПК України не містить положень на підставі яких представники сторони обвинувачення уповноважуються чи отримують повноваження та правовий механізм для збереження і управління часткою статутного капіталу товариства, тоді як перераховані завдання входять до повноважень і можуть бути виконані Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Разом з цим передчасно заявлена вимога про передачу речових доказів для їх реалізації, оскільки доля речових доказів у майбутньому буде вирішуватися не слідчим суддею, а судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. ( ч. 9 ст. 100 КПК України)

Повне або часткове скасування арешту, зміна виду та умов заборон заходу забезпечення кримінального провадження вирішується за правилами ст. 172, 174 КПК України.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин на які вони посилаються. (ч. 5 ст. 172 КПК України)

Представники сторони обвинувачення не подали документ, що умови діючих заборон перешкоджають передати арештований актив в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Національне агентство не звернулося з відповідним клопотання, оскільки до ухвалення цього судового рішення ще починали процедуру передачі в управління речового доказу.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Самостійною підставою для відмови у вимозі на одержання дозволів, є неправильно обраний спосіб реалізації повноважень слідчого та прокурора, оскільки п. 4 ч. 5 ст. 172 КПК України передбачає виключно встановлення заборон, а не «надання дозволів». Чинна редакція КПК не містить положень якими регулюється можливість одержати дозвіл. Передбачено тільки право подати клопотання про скасування або зміну встановленої заборони. Крім того, не існує правових підстав та порядку встановлювати виключення в чинних заборонах під час виконання арешту.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 98, 100, 369 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Передати в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів () вісімдесят мільйонів сімсот п`ятдесят тисяч гривень нуль копійок, внесених акціонерним товариством «ТВЕЛ», як 50 % частки статутного капіталу ПрАТ «Завод з виробництва ядерного палива» (), за адресою вул. Козакова, 7 а, смт. Смоліне Маловисківського району.

Відмовити у вимозі про надання дозволу на передачу для реалізації арештованих активів без згоди їх власника.

Відмовити у вимозі про встановлення виключень в існуючих заборонах накладеного арешту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчений строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1