Справа № 953/2016/20
н/п 1-в/953/77/22
"31" серпня 2022 р. м. Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді- ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна,
Прокурор надав до суду заяву в якій просив розглянути вказану заяву за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував.
У судове засідання ОСОБА_3 не прибув, повідомлявся про час та місце слухання справи належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду.
Відповідно до ч. ч. 4, 6 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Суд, дослідивши клопотання та матеріали справи, встановив наступне.
Судом встановлено, що в провадженні Київського районного суду м.Харкова перебувала кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Відповідно п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд має право вирішувати такі питання, зокрема, інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Відповідно п. 4 ч. 2ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини 1статті 537 КПК України.
Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями174,539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Частиною 1статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно п.4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення цивільного позову.
Відповідно ч. 1ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.
Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Як вбачається з положень вищезазначеної частини 1статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду, якщо заявник доведе, що в подальшому відпала потреба в застосуванні арешту майна або його було накладено необґрунтовано.
Керуючись ст. ст.107,170-175,537,539 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова по справі №640/5539/18 від 13 червня 2018 року на Ѕ нежитлової будівлі, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , яка перебуває у приватній власності на у ОСОБА_3 .
Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м.Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1