Справа № 201/5308/22
Провадження № 1-кс/201/1797/2022

08 серпня 2022 року м. Дніпро
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с . Комсомольський Скопинського району Рязанської області РФ, громадянина України, не судимого (зі слів), одруженого (зі слів), маючого на утриманні неповнолітніх дітей 2005, 2008, 2011 р.н. (зі слів), працюючого виконуючим обов`язки заступника директора КЖБ заводу (зі слів), зареєстрований та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,
В судовому засіданні приймали участь:
прокурор ОСОБА_4
слідчий ОСОБА_3
підозрюваний ОСОБА_5
захисник ОСОБА_6
Короткий виклад клопотання.
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, обґрунтовуючи його наступним.
У середині березня 2022 року (більш точна дата органом досудового розслідування не встановлена) громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності України, достовірно усвідомлюючи, що військовослужбовці ЗС РФ шляхом збройної агресії, із застосуванням зброї незаконно вторглися на територію України через державні кордони України в Автономній республіці Крим, Донецькій, Луганській, Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській та інших областях, та здійснили напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народно господарче та оборонне значення, житлові масиви та інші цивільні об`єкти, з метою окупації України, добровільно погодився надавати інформацію щодо розташування та переміщення особового складу та техніки ЗС України, представнику не передбачених законом збройних формувань окупаційної адміністрації РФ, що діють в інтересах РФ на тимчасово окупованій території Донецької області, тобто фактично є представниками іноземної держави Російської Федерації, а саме раніше невідомій йому особі, яка використовує обліковий запис « ОСОБА_7 » у соціальній мережі «Одноклассники», для проведення підривної діяльності проти України.
З цією метою ОСОБА_5 , надавши згоду раніше невідомій йому особі, яка використовує обліковий запис « ОСОБА_7 » у соціальній мережі «Одноклассники», домовився про передачу останньому за допомогою поштового клієнта mail.ru самостійно зібраної інформації про дислокацію підрозділів ЗС України та інших військових формувань України, розташованих у містах Краматорськ та Слов`янськ Донецької області, маршрутів їх руху, з метою їх подальшої передачі іншим представникам не передбачених законом збройних формувань окупаційної адміністрації РФ, що діють в інтересах РФ на тимчасово окупованій території Донецької області, тобто фактично є представниками іноземної держави, що повинно було допомогти вказаним формуванням здійснювати акти військової агресії на боці ЗС РФ на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України.
Приблизно до кінця березня 2022 року ОСОБА_5 надсилав цій людині інформацію про розташування військовослужбовців ЗСУ, а саме, у своїх повідомленнях надав таку інформацію:
- повідомив про переміщення 17 або 18 березня 2022 року (більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено) колони техніки трасою за маршрутом Святогірськ Слов`янськ Краматорськ. Інформацію ОСОБА_5 передавав шляхом нанесення міток маршруту на скріншот карт Google maps;
- повідомив про переміщення техніки з м. Дніпро до м. Краматорська через м. Покровськ (техніка рухалася в період з 16-18 березня, точна дата передачі інформації не досудовим розслідуванням не встановлена);
- повідомив про переміщення техніки з м. Краматорська до м. Костянтинівки через м. Дружківка (рух техніки відбувався приблизно 17-18 березня, до колони входили танки та вантажівки);
- повідомив про перебування блокпоста на виїзді з м. Краматорська у напрямку м. Добропілля Донецької області;
- повідомив про перебування блокпостів на трасі на виїзді з м. Слов`янська у напрямку АДРЕСА_2 та напрямку м. Святогірськ;
- повідомив про перебування блокпоста на виїзді з АДРЕСА_2 у напрямку АДРЕСА_3 .
13.04.2022 о 17:00 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, про що складено відповідний протокол.
13.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у державній зраді умисному вчиненні громадянином України в умовах воєнного стану діяння на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній безпеці України: наданні представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
14.04.2022 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави в сумі 744 300 грн., із утриманням у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань №4», строком на 30 діб. 12.05.2022 строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 продовжено на 1 місяць, тобто до 11.06.2022, без можливості внесення застави.
10.06.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 продовжено до 4 місяців, тобто до 13.08.2022. Того ж дня строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного продовжено до 08.08.2022 року.
В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, оскільки наявні ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на сьогоднішній день існують та обґрунтовуються тим, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна.
Враховуючи викладене, слідчий просив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 13.09.2022 року, без визначення застави.
В судовому засіданні слідчий з прокурором підтримали клопотання, з підстав зазначених в ньому та просили його задовольнити.
Підозрюваний проти задоволення клопотання не заперечував, втім вину у вчиненні інкримінованого злочину не визнав.
Захисник підтримав думку свого підзахисного.
Відповідно до ст. 107 КПК України здійснювалось повне фіксування кримінального провадження.
Встановлені слідчим суддею обставини.
Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, вислухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання, виходячи з наступного.
У середині березня 2022 року (більш точна дата органом досудового розслідування не встановлена) громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності України, достовірно усвідомлюючи, що військовослужбовці ЗС РФ шляхом збройної агресії, із застосуванням зброї незаконно вторглися на територію України через державні кордони України в Автономній республіці Крим, Донецькій, Луганській, Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській та інших областях, та здійснили напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народно господарче та оборонне значення, житлові масиви та інші цивільні об`єкти, з метою окупації України, добровільно погодився надавати інформацію щодо розташування та переміщення особового складу та техніки ЗС України, представнику не передбачених законом збройних формувань окупаційної адміністрації РФ, що діють в інтересах РФ на тимчасово окупованій території Донецької області, тобто фактично є представниками іноземної держави Російської Федерації, а саме раніше невідомій йому особі, яка використовує обліковий запис « ОСОБА_7 » у соціальній мережі «Одноклассники», для проведення підривної діяльності проти України.
З цією метою ОСОБА_5 , надавши згоду раніше невідомій йому особі, яка використовує обліковий запис « ОСОБА_7 » у соціальній мережі «Одноклассники», домовився про передачу останньому за допомогою поштового клієнта mail.ru самостійно зібраної інформації про дислокацію підрозділів ЗС України та інших військових формувань України, розташованих у містах Краматорськ та Слов`янськ Донецької області, маршрутів їх руху, з метою їх подальшої передачі іншим представникам не передбачених законом збройних формувань окупаційної адміністрації РФ, що діють в інтересах РФ на тимчасово окупованій території Донецької області, тобто фактично є представниками іноземної держави, що повинно було допомогти вказаним формуванням здійснювати акти військової агресії на боці ЗС РФ на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України.
Приблизно до кінця березня 2022 року ОСОБА_5 надсилав цій людині інформацію про розташування військовослужбовців ЗСУ, а саме, у своїх повідомленнях надав таку інформацію:
- повідомив про переміщення 17 або 18 березня 2022 року (більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено) колони техніки трасою за маршрутом Святогірськ Слов`янськ Краматорськ. Інформацію ОСОБА_5 передавав шляхом нанесення міток маршруту на скріншот карт Google maps;
- повідомив про переміщення техніки з м. Дніпро до м. Краматорська через м. Покровськ (техніка рухалася в період з 16-18 березня, точна дата передачі інформації не досудовим розслідуванням не встановлена);
- повідомив про переміщення техніки з м. Краматорська до м. Костянтинівки через м. Дружківка (рух техніки відбувався приблизно 17-18 березня, до колони входили танки та вантажівки);
- повідомив про перебування блокпоста на виїзді з м. Краматорська у напрямку м. Добропілля Донецької області;
- повідомив про перебування блокпостів на трасі на виїзді з м. Слов`янська у напрямку АДРЕСА_2 та напрямку м. Святогірськ;
- повідомив про перебування блокпоста на виїзді з АДРЕСА_2 у напрямку АДРЕСА_3 .
13.04.2022 о 17:00 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, про що складено відповідний протокол.
13.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у державній зраді умисному вчиненні громадянином України в умовах воєнного стану діяння на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній безпеці України: наданні представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
14.04.2022 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави в сумі 744 300 грн., із утриманням у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань №4», строком на 30 діб. 12.05.2022 строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 продовжено на 1 місяць, тобто до 11.06.2022, без можливості внесення застави.
10.06.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 продовжено до 4 місяців, тобто до 13.08.2022.
10.06.2022 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного продовжено до 08.08.2022 року.
08.08.2022 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні слідчим суддею продовжено до 5 місяців, тобто до 13.09.2022 року.
Щодо обґрунтованої підозри.
Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом затримання особи, складеним відповідно до вимог ст. 208 КПК України; протоколом обшуку житла ОСОБА_5 від 13.04.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого останній підтвердив обставини та підстави власного затримання; протоколом огляду інтернет-сторінки поштового клієнта mail.ru; іншими матеріалами тощо.
Вказані здобуті під час досудового розслідування докази є вагомими та свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування вказані докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ст.89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя, не надаючи оцінку щодо допустимості чи не допустимості доказів зібраних під час досудового розслідування кримінального провадження, приходить до висновку, що аналіз змісту повідомлення про підозру ОСОБА_5 , дає підстави вважати що висунута підозра містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності (пов`язаності) даної особи з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Тому слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази, наявні в матеріалах кримінального провадження, є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
На цей час у кримінальному провадженні виконуються необхідні слідчі та процесуальні дії, встановлюються інші співучасники злочину, призначена експертиза.
Щодо існування ризиків.
Метою та підставами продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, тобто ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 спроможний:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: враховуючи, що ОСОБА_5 згідно із ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до діючого законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
2) підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі, які можуть бути знайдені та визнані у встановленим законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органами досудового розслідування не розпочато досудове розслідування;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчинення кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.
Вказані ризики встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі.
У п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні. Подібна орієнтація законодавців та правозастосувачів зустрічається й у міжнародному праві. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, вчинений обвинуваченим. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, поставлений обвинуваченому в вину, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Слідчим суддею встановлена обґрунтованість підозри.
Крім того, слідчим суддею встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на сьогоднішній день продовжують існувати.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
На думку слідчого судді, застосування більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаних ризиків:
- застосування особистого зобов`язання не можливе у зв`язку з тим, що воно не буде відповідати тяжкості вчиненого кримінального правопорушення;
- застосування особистої поруки не можливе у зв`язку із відсутністю у підозрюваного осіб, які б могли взяти на себе передбачені законом процесуальні обов`язки;
- застосування домашнього арешту не можливе, оскільки м. Краматорськ Донецької області, знаходиться поблизу, де на даний час відбуваються активні бойові дії, що може призвести до ухилення підозрюваного від кримінальної відповідальності.
На думку слідчого судді, підозрюваний, усвідомлюючи можливість його засудження до покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Отже застосування більш м`якого запобіжного заходу, за відсутності дієвих стримуючих чинників, є недоцільним, оскільки не буде достатнім для запобігання визначеним ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри і ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Разом з цим, згідно положень ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-2585, 260, 261, 437-442 КК України.
Однак, ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 10.06.2022 року ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 08.08.2022 року і встановлено заставу в розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 744 300,00 грн з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Тому з урахуванням вказаної ухвали, слідчий суддя вважає за необхідне встановлений слідчим суддею розмір застави залишити, відмовивши слідчому в задоволенні клопотання в частині неможливості внесення підозрюваним застави.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України
Строк дії обраного під час досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 вересня 2022 року включно, із встановленням застави в розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 744 300,00 грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави.
У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.
З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;
Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.
У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
В задоволенні інших вимог клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, але може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1