Справа №295/7117/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 ,
на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 (далі - заявник) звернувся до слідчого судді з указаною скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви ОСОБА_3 від 27.07.2022, зареєстрованої в журналі єдиного обліку за №36176, про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 367, 365 КК України.
Скаргу мотивовано тим, що 27.07.2022 дізнавачем Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області складено протокол прийняття у ОСОБА_3 заяви про вчинення працівниками поліції кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 367, 365 КК України.
Однак, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області відомості за заявою ОСОБА_3 від 27.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено.
Заявник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд скарги без його участі, у якій також вказав, що скаргу підтримує та просить задовольнити.
Житомирське РУП ГУНП в Житомирській області про дату, час та місце розгляду скарги повідомлене належним чином, свого представника в засідання суду не направило.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
У скарзі, з якою 28.07.2022 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді, заявник зазначає, що Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області не дотримано вимоги ст.214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР про зазначені у заяві від 27.07.2022 правопорушення, тому просить зобов`язати слідчого внести відомості про злочин, викладені в заяві від 27.07.2022 до ЄРДР.
Згідно зі статтею 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Положення ч.1 ст.214 КПК України обов`язують слідчого, дізнавача, прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки по заяві або повідомленню, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують вимоги частин 5 ст.214 КПК України, згідно з якими до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:
1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;
3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;
5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;
7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.
Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Із системного аналізу зазначених норм можна дійти висновку, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про обставини не щодо усіх (будь-яких) заяв чи повідомлень, а тільки тих, які можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення (злочину), тобто повинні мати достатні дані про наявність в події ознак складу злочину у розумінні ст.11 КК України.
Частина 1 статті 367 КК України передбачає кримінальну відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.
Стаття 365 КК України передбачає кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.
Склади злочинів у вигляді службової недбалості та перевищення влади або службових повноважень працівником правоохоронного органу передбачають заподіяння істотної шкоди. Істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (пункт 4 примітки до ст. 364 КК України).
У заяві (повідомленні) ОСОБА_3 від 27.07.2022 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.367, 365 КК України, вказано, що вчинення кримінальних правопорушень полягало у тому, що 27.07.2022 за викликом ОСОБА_3 на лінію 102 о 09:36 хв з приводу не евакуації дітей до бомбосховища під час повітряної тривоги з самовільно влаштованого дитячого садка «Тато фей» ( АДРЕСА_1 ), на місце події не прибув патрульний наряд поліції, чим неналежно виконали свої службові обов`язки. Крім того, близько 10:50 год цього дня, після закінчення повітряної тривоги, на службовому автомобілі приїхали двоє поліцейських, які поводили себе нахабно відносно ОСОБА_3 , відмовились пред`являти свої службові посвідчення та свідомо позбавили заявника можливості вільного пересування, чим перевищили свої службові повноваження. Також поліцейський поводив себе нахабно відносно іншого чоловіка, який мешкає по згаданому провулку.
Таким чином, як вбачається зі змісту заяви (повідомлення) ОСОБА_3 від 27.07.2022 щодо можливих неправомірних дій працівників поліції під час виконання своїх службових обов`язків не містить відомостей, які б свідчили про вчинення ними злочину в розумінні ст.11 КК України. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, які в заяві ОСОБА_3 відсутні. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Мотивування скарги зводиться до незадоволення заявника діями працівників поліції, однак, об`єктивних даних, які б вказували на те, що такі дії працівників поліції містять ознаки складів злочинів, передбачених ч.1 ст. 367, 365 КК України, скарга не містить.
З огляду на викладене вище, під час розгляду скарги слідчий суддя, проаналізувавши заяву ОСОБА_3 від 27.07.2022 , положення вимог законодавства, якими врегульовано порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяв та повідомлень про злочини, приходить до висновку, що звернення ОСОБА_3 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочину, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінального правопорушення службовими особами працівниками правоохоронного органу, а тому підстави для внесення відомостей за даною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування відсутні.
Таким чином, слідчий суддя вважає скаргу такою, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.2, 11 КК України, ст.214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1