Справа № 953/4125/22
н/п 1-кс/953/2640/22
"22" липня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2
встановив :
-сапка якою фактично користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Місцем зберігання речових доказів визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.07.2022 до ЧЧ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин Я. вирощує рослини схожі на коноплі.
21.07.2022 року в період часу з 13:38 год. по 14:44 год. проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 та території прилеглого домоволодіння в ході якого ОСОБА_4 надав добровільну згоду на огляд території його домоволодіння та прилеглої території про що сказав під час відеозйомки та написав відповідну заяву. В ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено:
- 57 кущів рослини зеленого кольору схожих на рослини роду конопель, які були вилучені та поміщені до картонного коробку, який обклеєно бирками з підписами учасників процесуальної дії;
- фрагменти газети на яких знаходилася речовина рослинного походження, зеленого кольору, в подрібненому стані, яку було поміщено до полімерного сейф пакету №4331523;
- фрагмент полімерної пляшки «бульбулятор» всередині якої мається нашарування речовини темного кольору, яку поміщено до полімерного сейф пакету №4331522;
Як пояснив ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , він вживає канабіс з 18 років. Придбавши насіння конплі він посіяв її на території заднього двору свого домоволодіння, де за допомогою сапки здійснював прополку, а також здійснював їх полив. Частину канабісу він висушував, подрібнював та вживав через фрагмент полімерної пляшки, так званий «бульбулятор».
Крім того, вищевказані речі, а саме: сапка якою фактично користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється знаряддям вчинення даного злочину, та за цією ознакою як «…були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження…», відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказаний предмет визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 21.07.2022, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.
З огляду на вищевказане, відповідно до ст. ст. 167, 170, 171 КПК України, з метою його збереження, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, яке є предметом вчинення кримінального правопорушення, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.
ОСОБА_4 подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю.
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власників майна .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно протоколу від 21.07.2022 був проведений огляд у дворі будинку та квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого була виявлена та вилучена сапка, якою ОСОБА_4 здійснював прополку рослини роду конопель.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вилучена сапка має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що зберігла на собі сліди кримінального правопорушення, за наявності достатніх підстав вважати, що сапка відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучена сапка підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 21.07.2022 в ході огляду за адресою: АДРЕСА_1 , майно а саме: сапка якою фактично користувався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Місцем зберігання речового доказу визначити камеру схову речових доказів Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1