Справа № 175/2526/20
Провадження № 1-кп/175/167/20
Ухвала

Іменем України

14 квітня 2022 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000537 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Апостолове Апостолівського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.121 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.3 ст.135 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку із неможливою участю у судовому засіданні захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_10 і ОСОБА_11 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Клопотання, з посиланням на Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на її думку, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів. На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України просила не визначати заставу.

Обвинувачена ОСОБА_12 просила змінити їй запобіжний захід на домашній арешт і запевнила суд, що у скрутний для держави час вона буде перебувати поряд з бабусею, яка страждає на онкологічне захворювання.

Обвинувачений ОСОБА_13 , з посиланням на Закон України № 7149, просив звільнити його з-під варти у зв`язку з бажанням захищати Україну від російської агресії, або змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Захисники заперечували проти клопотання прокурора та просили змінити ОСОБА_11 і ОСОБА_10 запобіжний захід на домашній арешт за місцями їх проживання.

Обсудивши клопотання сторін, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Під час судового провадження обвинуваченим ОСОБА_10 і ОСОБА_11 обрано та неодноразово продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, останній раз 16.02.2022 року строком до 16.04.2022 року.

У своїх попередніх ухвалах суд посилалася на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який до цього часу продовжує існувати та є реальним.

Оцінюючи вказаний ризик, судом враховуються сукупність обставин, характеру і наслідків інкримінованих обом обвинуваченим тяжких злочинів, наслідком вчинення яких стала смерть малолітньої дитини, та які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому.

У даному випадку, суворість передбаченого покарання, яке загрожує ОСОБА_10 і ОСОБА_11 у разі доведення їх винуватості у вчиненні інкримінованих злочинів, є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування особи від суду, а тому саме тримання їх під вартою зможе запобігти цьому ризику. ОСОБА_14 (інші) види запобіжних заходів, на переконання суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.
Тому, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_6 і ОСОБА_15 під вартою, беручи до уваги наявність вказаного ризику і продовження на території України строку дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року на 30 діб, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З вказаних вище підстав суд залишає поза увагою доводи сторони захисту на обґрунтування зміни запобіжного заходу на альтернативний.

Суд вкотре звертає увагу, що клопотання прокурора як і раніше не містить посилань на наявність доказів про ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а лише ґрунтується на припущеннях, про що суд неодноразово зазначав у попередніх ухвалах, у зв`язку з чим, цей ризик не враховується судом при ухваленні даного судового рішення.
Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України… суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні… щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Ці положення процесуального закону і обставини вчинення інкримінованих кожному з обвинувачених злочинів, які спричинили смерть дитини, не дозволяють суду визначити розмір застави, і суд це питання не обговорює.

Посилання ОСОБА_15 на дію воєнного стану в державі та потенційну загрозу для життя мешканців м. Дніпра, не є безумовною підставою для зміни запобіжного заходу.

Щодо клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 , суд зауважує на наступне.
Законом України від 15.03.2022 року № 2125-IX (далі Закон) внесені зміни до ст.616 КПК України щодо порядку скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або його зміни з інших підстав.
Так, за приписами ст.616 КПК України у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.
Слідчий суддя або суд, який розглядає кримінальне провадження, розглядає клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період невідкладно. За наявності достатніх підстав слідчий суддя або суд має право скасувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження підозрюваним, обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. Підозрюваний, обвинувачений, стосовно якого скасовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, має невідкладно, не пізніше 24 годин, з`явитися до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації. У разі нез`явлення такої особи у зазначений в абзаці першому цієї частини строк до відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації прокурор подає клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Контроль за виконанням ухвали слідчого судді або суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період покладається на прокурора.
Таким чином, вказаним Законом визначений конкретний механізм зміни запобіжного заходу як на стадії досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Оскільки обвинувачений ОСОБА_13 не дотримався вимог вказаного Закону і не звернувся з відповідним клопотанням до прокурора, його усне клопотання до суду про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби під час мобілізації не ґрунтується на законі та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 17.05.2022 року. Резервним днем судового засідання визначити 19.05.2022 року о 14.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_10 і ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 16.04.2022 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 12.06.2022 року.

Клопотання захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також обвинувачених ОСОБА_6 і ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт залишити без задоволення.

Клопотання ОСОБА_6 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби під час мобілізації залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1