Справа № 204/4501/22
Провадження № 1-кс/204/1119/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2022 року слідчий суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене старшим прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні-заступником начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000089 від 26.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України,-

встановив:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене старшим прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні-заступником начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000089 від 26.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб на території м. Дніпро та Дніпропетровської області, організували протиправний механізм із заволодіння та обготівкування грошових коштів з використанням реквізитів підконтрольних суб`єктів господарської діяльності, які під виглядом проведення фінансово-господарських операцій надають податкову вигоду підприємствам реального сектору економіки шляхом документального оформлення безтоварних операцій, а також останні здійснюють придбання української продукції та фактично передають без відображення в податковій звітності для експорту іншим підконтрольним компаніям, а податковий кредит через інші підприємства в подальшому використовується в протиправних фінансових операціях з надання послуг підприємствам реального сектору економіки послуг з мінімізації податкових зобов`язань та виведення значних сум грошових коштів в тіньовий сектор економіки, що спричиняє в свою чергу значну матеріальну шкоду державі.
Після чого, грошові кошти, отримані від вказаної протиправної діяльності, спрямовуються до держави агресора Російської Федерації, для подальшого вчинення останніми дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.
Так, згідно відповіді на доручення ГВ ЗНД Управління СБ України
у Дніпропетровській області, встановлено, що до вищевказаної протиправної діяльності причетні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
В свою чергу, вказана протиправна діяльність реалізовується шляхом формування податкового кредиту суб`єктом господарської діяльність «DriveMe» від фінансово-господарської діяльності із суб`єктом господарської діяльності «Uber», через укладення фіктивних угод із послуг по перевезенню пасажирів.
Після чого, вказані безготівкові грошові кошти перераховуються на рахунки підприємств реального сектору економіки та в подальшому, обготівковуються з використанням реквізитів підприємств з ознаками фіктивності, задіяних у протиправній діяльності.
Слід зазначити, що під час здійснення вищевказаної протиправної діяльності конвертаційного центу, вказані особи використовують ряд суб`єктів господарської діяльності, а саме: ТОВ «ЯГУАР СТГ» (), ТОВ «ЯГУАР РЕНТ» (), ТОВ «ШАРК» (), ТОВ «БОЧІ ТОРГ» (), ТОВ «Л-ЛАГУЗ»
(), ТОВ «УКР-ІМПОРТ» (), ТОВ «ЛАРГЕС» (), ТОВ «СМАКОТА» (), ТОВ «НВП «СПЕКТР ЮГ» (), ТОВ «БУД ІНДУСТРІЯ УКРАЇНИ» (), ТОВ «ПЕРША СНЕКОВА КОМПАНІЯ» (), ФОП « ОСОБА_12 » та інші підприємства.
Додатково встановлено, що частина виведених в тіньовий обіг грошових коштів, використовуються організаторами протиправної схеми, задля закупівлі крипто валюти TetherUs (USDT, платформа Binance) та закупівлі товарів у суб`єктів підприємницької діяльності, які розташовані на території Республіки Білорусь та Російської Федерації, без відображення податкової звітності.
В свою чергу, 21.06.2022 під час проведення обшуку приміщення за адресою:
АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено:грошові кошти у сумі 14 400 доларів США купюрами по 100 доларів США;3 (три) аркуші паперу з рукописними записами, виконаними ручкою синього кольору зі словами на англійській мові.
22.06.2022 зазначені вище предмети були оглянуті, за результатами чого складено відповідний протокол.
Приймаючи до уваги викладене, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, вищевказані речі та предмети, що були вилучені під час вищевказаного обшуку, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим їх визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.Так, вилучені в ході обшуку речі відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
В свою чергу, є достатні підстави вважати, що вищевказані грошові кошти були набуті протиправним шляхом, а саме за придбання товарів продукції без відображення в податковій звітності для експорту іншим підконтрольним підприємствам, а податковий кредит, в подальшому, використовується в протравних фінансових операціях з надання послуг підприємствам реального сектору економіки з мінімізації податкових зобов`язань.
Крім цього, на даний час існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту на зазначене в клопотанні майно призведе до зникнення, втрати, перетворення, відчуження останнього, зокрема внаслідок повернення вищевказаного майна, будуть втрачені сліди злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зважаючи на наявність підстав для вилучення та арешту майна, а також те, що вилучені в ході вищевказаного обшуку речі, можуть містити інформацію, яка має значення для кримінального провадження та потребує детального вивчення та дослідження, з метою збереження вказаних речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, зникнення, втрати, передачі, відчуження, слідчий звертається до суду з даним клопотанням про накладення арешту на вказане майно.
Від слідчого та прокурора надані заяви, про розгляд клопотання без їх участі.
Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є накладення арешту.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, згідно протоколу обшуку від 21 червня 2022 року, під час проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 14 400 доларів США купюрами по 100 доларів США;3 (три) аркуші паперу з рукописними записами, виконаними ручкою синього кольору зі словами на англійській мові.
Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 22 червня 2022 року, вказане вище майно, що було вилучене під час обшуку 21.06.2022 року, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000089.
Однак, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 98 КПК України, вилучені під час обшуку речі не є речовими доказами, оскільки доказів того, що вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення чи зберегли на собі сліди вчинення злочину або ж інші відомості, що мають значення для встановлюваних обставин, слідчим до клопотання не додано.
Крім того, у клопотанні слідчим не зазначено, яке значення вилучене майно має для даного провадження.
У зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відсутність підстав, відповідно до п. 1, 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, для арешту вилученого майна, як заходу збереження доказів, а тому в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 170-175, 309 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене старшим прокурором групи прокурорів у кримінальному провадженні-заступником начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000089 від 26.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1