Справа № 991/3318/22
Провадження 1-кс/991/3335/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , на бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій адвокат ОСОБА_3 просить:
визнати неправомірними дії Національного антикорупційного бюро України стосовно невнесення заяви від 26.08.2022 потерпілих від ОЗГ ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань;
зобов`язати Національне антикорупційне бюро України виконати вимоги ст. 214 КІІК України та внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву про кримінальне правопорушення вчинене керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 364 КК України;
зобов`язати Національне антикорупційне бюро України визнати заявників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 потерпілими у даному кримінальному провадженні та надіслати їм витяги із Єдиного реєстру досудових розслідувань;
зобов`язати Національне антикорупційне бюро України в процесі досудового слідства вжити всі визначені Кримінальним кодексом України та Кримінальним процесуальним кодексом України заходи у встановлені ст. 219 КПК України строки, для притягнення всіх членів ОЗГ до кримінальної відповідальності;
зобов`язати Національне антикорупційне бюро України в процесі досудового розслідування вирішити питання про повернення спільного нерухомо майна потерпілим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та стягнення моральної і матеріальної шкоди.
Скарга обґрунтована тим, що 26.08.2022 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звернулись із письмовою заявою про кримінальне правопорушення, вчинене керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 . Однак, Національне антикорупційне бюро України умисно порушило вимоги ст. 214 КПК України і у встановлений законом строк уповноважені особи не внесли заяву про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 364 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Стверджує, що подана заява відповідає вимогам закону, у ній вказано обставини вчинення кримінального правопорушення, свідки, а також матеріальну та моральну шкоду, спричинену цим злочином.
На переконання адвоката ОСОБА_3 відповідно до ч. 5 ст. 216 КПК України здійснення досудового розслідування вказаних злочинів віднесено до виключної компетенції детективів Національного антикорупційного бюро України. Також, посилаючись на вимоги ст. 55 КПК України, зазначає, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 подали заяву про залучення їх до справи як потерпілих, проте заява не розглянута, пам`ятка про процесуальні права та обов`язки потерпілого не вручена.
Вказане, на думку адвоката ОСОБА_3 , свідчить про бездіяльність уповноважених осіб Національного бюро та порушення вимог ст. 214 КПК України, що стало підставою звернення до суду з даною скаргою.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив задовольнити.
Національне антикорупційне бюро України явку представника у судове засідання не забезпечило. Відповідно до пояснень детектива Національного бюро Першого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , направлених на електронну адресу суду, до Національного бюро надійшла заява ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , зареєстрована 29.08.2022 за ЗГ № А-6896, з приводу можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 . Вказане звернення розглянуто Першим відділом детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України та не встановлено даних про завдання ініціаторам звернення істотної шкоди чи тяжких наслідків в результаті будь-яких дій чи бездіяльності ОСОБА_9 , тобто вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Також зазначає, що до компетенції детективів Національного бюро не входять повноваження щодо вжиття заходів, спрямованих на надання будь-яких доручень, вказівок щодо виконання керівникам обласних прокуратур їхніх повноважень. Посилаючись на ст. 1, 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», ст. 2 КК України, ст. 214, ч. 5 ст. 216 КПК України, правову позицію Верховного Суду, детектив зазначає, що ОСОБА_3 у вказаному зверненні не наведено жодних об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, здійснення досудового розслідування яких віднесено до підслідності детективів Національного бюро чи будь-якого іншого органу досудового розслідування. Отже, Національним бюро до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились відомості, що вказані у зверненні. У задоволенні скарги просив відмовити повністю, справу розглянути без участі представника Національного бюро за наявними письмовими поясненнями.
Відсутність представника Національного бюро не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).
Слідчий суддя, заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу, дослідивши матеріали скарги, письмові пояснення представника Національного бюро, дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених у примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
У примітці до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу. Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України (ч. 2 ст. 33-1 КПК України).
З наведених норм слідує, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Вказаний висновок кореспондується з нормами частини 1 статті 306 КПК України.
На досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення до Реєстру вносяться зокрема відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України.
У пункті 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_10 від 17 червня 2020 року зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.
Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У ході розгляду скарги встановлено, що 26.08.2022 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 направив на адресу Національного бюро заяву про вчинення кримінального правопорушення. У заяві адвокат ОСОБА_3 повідомляє про те, що керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 умисно не вживаються заходи у кримінальних провадженнях, де ОСОБА_4 та ОСОБА_5 завдано шкоду, а саме: не вживає заходів щодо повідомлення про підозру особі, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення; відмова у заміні прокурора. Тобто, на переконання адвоката, керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 умисно не вживаються встановлені законом заходи по притягненню до відповідальності всіх членів ОЗГ та негайному поверненню нерухомого майна реальним власникам ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та внаслідок таких неправомірних дій нанесена матеріальна шкода в сумі 300 000 грн.
Згідно положень ч. 5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 364 КК України, якщо кримінальне правопорушення вчинено прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру», яким є керівник Закарпатської обласної прокуратури. З огляду на наявність однієї з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, то досудове розслідування відповідного кримінального правопорушення віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України.
Разом з тим, перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб Національного бюро внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданою в інтересах ОСОБА_11 , ОСОБА_5 слідчий суддя зазначає таке.
Диспозиція ч. 2 ст. 364 КК України передбачає кримінальну відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки.
Зловживання владою або службовим становищем визнається злочином за наявності таких ознак у їх сукупності: 1) використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби; 2) вчинення такого діяння з корисливих мотивів чи в інших особистих інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння такими діями істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб; 4) спричинення тяжких наслідків.
Відсутність однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Проте, вказана заява не містить обставин, які б свідчили про те, що керівник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_12 вчинив дії зазначені вище. Натомість, зміст заяви про вчинення злочину зводиться до непогодження з діями прокурора в межах кримінального провадження, що може бути врегульовано відповідно до Кримінального процесуального кодексу України шляхом звернення з відповідними клопотаннями чи скаргами.
У той же час, слідчий суддя враховує, що вказана заява про кримінальне правопорушення від 26.08.2022 розглянута Першим відділом детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України та не встановлено даних на підтвердження доводів ініціатора звернення, які свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, підслідних детективам Національного бюро чи будь-якому іншому органу досудового розслідування, про що вказано у письмових поясненнях детектива Національного бюро ОСОБА_8 .
Таким чином, доводи адвоката ОСОБА_3 про невчинення уповноваженими особами Національного бюро жодних дій із розгляду його заяви спростовуються матеріалами справи.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та відповідно для зобов`язання уповноваженої особи Національного бюро внести інформацію про кримінальне правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 , поданою в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від 26.08.2022 до ЄРДР, тому скарга не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. 2, 7, 9, 214, 303 307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1