Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6137/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представників власника майна ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 розглянувши скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БНК Україна» - ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла скарга ТОВ «БНК-Україна» на постанову керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 про накладення арешту на грошові кошти, які належать товариству у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у Акціонерному товаристві «РАЙФАЙЗЕН БАНК».

В обґрунтування скарги представник товариства ОСОБА_4 зазначила, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000082 від 05.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.

В межах вказаного кримінального провадження 12.04.2022 керівником Подільської окружної прокуратури м. Києва з посиланням на положення п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України винесено постанову, якою накладено арешт на майно, зокрема грошові кошти підприємства ТОВ «БНК-Україна», які перебувають у Акціонерному товаристві «РАЙФАЙЗЕН БАНК».

Зазначила, що арешт накладено безпідставно, оскільки підприємство є офіційно зареєстрованою юридичною особою, у своїй господарській діяльності керується виключно чинними нормами законодавства України, сплачувало та сплачує всі обов`язкові платежі, якими є податки на додану вартість, доходи фізичних осіб, єдиний соціальний внесок, військовий збір, а також здійснює бухгалтерський та податковий облік, своєчасно подає податкову звітність. Крім того, підприємство сплачує заробітну плату працівникам та забезпечує всі права та гарантії, передбачені КЗпП.

На підтвердження необхідності скасування арешту також зазначає, що накладення арешту на рахунки фактично блокує діяльність підприємства, що зупиняє виконання зобов`язань перед контрагентами, договорів та контрактів, унеможливлює виплату заробітної плати працівникам підприємства, сплату податків і у подальшому може призвести до банкрутства підприємства в цілому.

До того ж, банківський рахунок № НОМЕР_1 , який відкритий у Акціонерному товаристві «РАЙФАЙЗЕН БАНК» є соціальним рахунком та кошти на ньому мають цільове призначення.

Крім того, представник власника майна вказав на порушення норм кримінально-процесуального законодавства при реалізації процедури накладення арешту безпосередньою постановою прокурора, що ставить під сумнів законність винесеної постанови в цілому.

На підставі викладеного, просить суд скаргу задовольнити та скасувати арешт, накладений постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022.

У судовому засіданні представник власника майна скаргу підтримала з підстав, у ній наведених, та просила задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти поданої скарги та просив відмовити в її задоволенні.

Заслухавши представника власника майна та прокурора, дослідивши матеріали скарги та долучених до неї документів, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 КПК України.

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано

Як встановлено з матеріалів скарги, Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000082 від 05.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 12.04.2022 з посиланням на положення п. 2 ч. 1 ст. 615 КПК України, накладено арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «БНК-Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках

№ НОМЕР_2 ;

№ НОМЕР_3 ;

№ НОМЕР_4 ;

№ НОМЕР_5 ;

№ НОМЕР_1

чи на зберіганні у Акціонерному товаристві «РАЙФАЙЗЕН БАНК».

Арешт на майно обґрунтовано необхідністю забезпечення збереження речових доказів, а також для запобігання втрати активів.

При цьому, слідчий суддя не вважає достатньо обґрунтованими доводи скарги про те, що на даний час відпала потреба в подальшому арешті майна, оскільки не доведено у повній мірі підстав для його скасування та необґрунтованості накладеного арешту, а тому такий арешт відповідає цілям подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинно бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. (Рішення у справі "АГОСЬ" проти Сполученого Королівства" від 24 жовтня 1986 року, серія А.№108, п.52).

З урахуванням досліджених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, щодо саме такий ступінь втручання у права та свободи особи у цьому кримінальному провадженні виправдовує потреби досудового розслідування.

Разом з тим, слідчий суддя визнає обґрунтованими твердження представника власника майна про те, що безвиключне накладення арешту на банківські рахунки підприємства суттєво утруднює та/або унеможливлює виконання ТОВ «БНК-Україна» своїх зобов`язань з виплати заробітної плати, сплати податків, комунальних платежів, інших обов`язкових платежів тощо та створює надмірний тягар для підприємства.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на негативні наслідки для ТОВ «БНК-Україна» у вигляді перешкод у здійсненні видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України, слідчий суддя вважає, що подальше збереження арешту майна в цій частині не виправдовується потребами досудового розслідування, та підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БНК Україна» - ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва від 12.04.2022 року на грошові кошти, які належать Товариству з обмеженою відповідальністю «БНК Україна» у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, що знаходяться на банківському рахунках

№ НОМЕР_2 ;

№ НОМЕР_3 ;

№ НОМЕР_4 ;

№ НОМЕР_5 ;

№ НОМЕР_1

чи на зберіганні у Акціонерному товаристві «РАЙФАЙЗЕН БАНК» в частині заборони здійснення видатків, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету та державних цільових фондів, по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати, комунальних платежів, аліментів, виконання рішення судів, послуги охорони та протипожежної безпеки та видатків на Збройні Сили України.

В іншій частині поданої скарги відмовити.

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 15.08.2022.

Cлідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1