Справа №: 398/1239/22
провадження №: 1-кс/398/328/22
УХВАЛА
Іменем України

"06" травня 2022 р.

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , у присутності підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Олександрії клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000537 від 04 травня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в місті Олександрії Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, неодруженого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,
В С Т А Н О В И В:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Клопотання обґрунтовано тим, що 04.05.2022 близько 13 години 00 хвилин ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходився на автобусній зупинці, яка розташована поблизу будинку АДРЕСА_3 , де помітив раніше знайомого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Перебуваючи за вказаним місцем, між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт, у ході якого у ОСОБА_6 виник раптовий умисел на спричинення смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_6 взяв до рук розкладний ніж, який носив із собою у лівій кишені брюк, та, тримаючи його в лівій руці, бажаючи настання смерті ОСОБА_7 , діючи умисно, розуміючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, наніс один цілеспрямований удар ножем у життєво-важливий орган людини, а саме в область серця ОСОБА_7 , внаслідок чого останній отримав тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини зліва з ушкодженням серця, лівобічного гемотораксу та був доставлений до КП «Центральна міська лікарня міста Олександрії» Олександрійської міської ради Кіровоградської області для надання медичної допомоги.

В цей час ОСОБА_6 , вважаючи, що виконав усі дії, необхідні для доведення злочину до кінця, з метою уникнення покарання за вчинене покинув місце вчинення правопорушення, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, так як смерть ОСОБА_8 від отриманих тілесних ушкоджень не настала, оскільки потерпілому було надано професійну медичну допомогу.

Дії ОСОБА_6 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України як закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

04 травня 2022 року о 13 годині 40 хвилин ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
05 травня 2022 року у встановленому КПК України порядку ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні прокурор та слідча клопотання підтримали в повному обсязі. Прокурор зазначив, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, та існують ризики передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зважаючи на тяжкість вчиненого злочину та можливе покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, аргументуючи тим, що наявна необхідність зміни кваліфікації дій підозрюваного.

Заслухавши доводи слідчого, прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши матеріали клопотання, судом встановлено наступне.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до протоколу затримання від 04.05.2022 року підозрюваний затриманий 04.05.2022 року о 13 годині 40 хвилин.
05.05.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, а саме закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України та надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 04.05.2022 року; довідкою КП «Центральна міська лікарня м. Олександрії» № 68 від 04.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.05.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 04.05.2022 року.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Доводи, на які послалася слідча у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою.

Наведене вище, узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ: у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Слідчий суддя зазначає, що фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінального правопорушення, вірності кваліфікації, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1- 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до п?ятнадцяти років.

П. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання доведено наявність підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ризики того, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків.

Вирішуючи питання про наявність зазначених вище ризиків та про те, який саме запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, враховує його вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що йому загрожує, у разі доведення вини у вчиненні злочину, підозрюваний на обліку у лікаря-психіатра не перебуває, перебуває на обліку у лікаря-нарколога та в Олександрійському протитуберкульозному диспансері, не одружений, не працює, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, раніше не судимий.

Зазначені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість підозрюваної, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: відповідно до пункту 79 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи. Пунктом 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції» також передбачено, що суспільний інтерес з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на зазначені вище обставини, суд прийшов до висновку про наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а для запобігання вказаним ризикам, з урахуванням наведених обставин, застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім.

За таких обставин, клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, пов`язаного з застосуванням насильства, тому згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя вважає можливим не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задоволити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 13 години 40 хвилин 04 травня 2022 року, до 02 липня 2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: ОСОБА_11 НЕРОДА