Справа № 553/4442/22
Провадження № 1-кс/553/1173/2022
У Х В А Л А
Іменем України

22.09.2022м. Полтава

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000603 від 24.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

в с т а н о в и в:

20.09.2022 року на розгляд до Ленінського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000603 від 24.05.2022, з метою забезпечення речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, а саме: дріт із металу червоного кольору зі слідами кіптяви, вагою 2,9 кг.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківські області знаходиться кримінальне провадження 0000603 від 24.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється Слобідською окружною прокуратурою м.Харкова.

23.05.2022 до ЧЧ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява про те, що приблизно о 13-15 год. 23.05.2022 за адресою: вулиця Ньютона135-А, невідомі особи вчинили крадіжку кабелю 100*2*0,4 довжиною приблизно 30 метрів, чим завдано матеріальної шкоди ПАТ «Укртелеком».

23.05.2022 в період часу з 15:45 по 16:25 проведений огляд місця події в приміщенні гаражу № НОМЕР_1 , що розташований навпроти житлового будинку АДРЕСА_1 , під час якого виявлений дріт із металу червоного кольору зі слідами кіптяви вагою 2,9 кг, який вилучено та поміщено до сейф пакету №SUD 3052635. Вказаний дріт добровільно видав ОСОБА_4 , який повідомив, що працює приймальником вторинної сировини за адресою: АДРЕСА_1 та 23.05.2022 о 12:00 год. до пункту прийому прийшли двоє чоловіків, які принесли моток мідної проволоки, вага якої склала 2,9 кг, за вказаний моток він заплатив чоловікам 435 грн.

В ході проведення досудового розслідування вилучене майно долучено до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Прокурор у клопотанні вказує, що вилучене майно в ході огляду місця події має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення його збереження. Повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановленню кола осіб причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі.

Неявка учасників не перешкоджає проведенню розгляду клопотання.

За таких обставин клопотання розглянуто за відсутності прокурора та особи, майно якої тимчасово вилучено.

Вивчивши доводи клопотання та надані до суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання, з огляду на таке.

Частиною першою статті 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

За п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до ч.10 та ч.11 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

В частині 2 статті 173 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На підтвердження клопотання надано витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000603 від 24.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та копії матеріалів кримінального провадження.

Так, 23.05.2022 в ході огляду місця події в приміщенні гаражу № НОМЕР_1 , що розташований навпроти житлового будинку АДРЕСА_1 , виявлено дріт із металу червоного кольору зі слідами кіптяви вагою 2,9 кг, який добровільно видав ОСОБА_4 . Дріт вилучено, поміщено до сейф пакету №SUD 3052635 та відповідно до постанови слідчого від 24.05.2022 вказаний предмет приєднано до кримінального провадження №0000603 від 24.05.2022 в якості речового доказу і передано на зберігання до камери схову.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є забезпечення збереженням речових доказів.

Наданими до клопотання доказами підтверджується наявність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України.

Прокурором у клопотанні доведено, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, накладення арешту на зазначене майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим клопотання про накладення арешту на майно є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Нормами статті 117 КПК України визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи неможливість подання клопотання до слідчого судді в передбачений ч.5 ст.171 КПК України з причин зазначених прокурором у відповідному клопотанні про поновлення строку, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначений строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення арешту тимчасово вилученого майна за правилами КПК України, пропущений із поважних причин, а тому слід поновити строк звернення до слідчого судді.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 117, 131-132, 170-173, 237, 309, КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Поновити у кримінальному провадженні №0000603 від 24.05.2022 строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, як такий, що пропущений із поважних причин.

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000603 від 24.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено під час огляду місця події 23.05.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: дріт із металу червоного кольору зі слідами кіптяви, вагою 2,9 кг.

Слідчому СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківські області ОСОБА_5 визначити місце зберігання тимчасово вилученого майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1