КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі судових засідань ОСОБА_4
за участі:
скаржника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 червня 2022 року,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаним рішенням суду відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінальних правопорушень.
Постановлена ухвала мотивована тим, що наведені у скарзі ОСОБА_5 доводи щодо бездіяльності уповноважених осіб СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві є необґрунтованими.
В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою призначити новий розгляд в суді першої інстанції його скарги.
В обґрунтування своїх вимог апелянт зазначає, що 13 вересня 2021 року на ім`я начальника СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ним було подано заяву про вчинення ТОВ «Електросервіс» і ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 212-2 КК України.
Проте, у встановлений законом строк відомості по вказаній заяві до ЄРДР внесенні не були , у зв`язку з чим звернулася до суду зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України.
Відмовляючи у задоволенні вказаної скарги, на думку апелянта, слідчий суддя не надав належної оцінки факту бездіяльності уповноважених осіб СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві, у зв`язку з чим постановлена ним ухвала є незаконною і необґрунтованою.
Крім того, ОСОБА_5 вважає, що слідчий суддя, вийшов за межі своїх повноважень надавши оцінку його заяві на предмет існування в ній відомостей про вчинення кримінальних правопорушень.
Також, апелянт ставить питання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, посилаючись на ті обставини, що копію вказаного рішення суду він отримав 17 червня 2022 року.
Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_5 , який підтримав подану апеляційну скаргу і просив її задовольнити, дослідивши надані суду матеріали, перевіривши доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом пяти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Враховуючи ті обставини, що ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 червня 2022 року було постановлено без участі ОСОБА_5 , а її копію останній отримав 17 червня 2022 року, колегія суддів вважає за можливе поновити йому строк на оскарження ухвали слідчого судді, визнавши причину пропуску строку поважною.
Що стосується доводів апеляційної скарги ОСОБА_5 про незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді, то колегія суддів вважає їх безпідставними з огляду на наступне.
З матеріалів судового провадження вбачається, що 13 вересня 2021 року ОСОБА_5 на ім`я начальника СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ним було подано заяву про вчинення ТОВ «Електросервіс» і ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 212-2 КК України.
27 вересня 2021 року ОСОБА_5 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 13 вересня 2021 року.
Відмовляючи у задоволенні вказаної скарги, слідчий суддя обґрунтував своє рішення тим, що доводи заяви ОСОБА_5 не містять ознак кримінальних правопорушень, які мали місце на думку заявника.

З висновками слідчого судді колегія суддів погоджується.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.
Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до ЄРДР має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
На підставі п. 2 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Колегією суддів встановлено, що у заяві ОСОБА_5 від 13 вересня 2021 року очевидних фактів та відомостей, які б свідчили про наявність кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 212-2 КК України, і які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР не має, тому немає підстав вважати, що уповноваженою особою СУ ГУ ДФС у м. Києві була допущена бездіяльність, про яку зазначає ОСОБА_5 .
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо відсутності підстав для задоволення скарги ОСОБА_5 .
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_5 про однобічність і неповноту судового розгляду справи є безпідставними, оскільки, як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин справи та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про законність і обґрунтованість ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 червня 2022 року, у зв`язку з чим не вбачає підстав для її скасування, а відтак апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 303, 304, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Поновити ОСОБА_5 строк на оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 червня 2022 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 червня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінальних правопорушень - без зміни.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

___________ __________________ __________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3