ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 травня 2022 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000538, від 03 травня 2022 року, -
встановила:
До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000538, від 03 травня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що в ніч з 04.03.2022 на 05.03.2022, точного часу не встановлено, ОСОБА_4 із застосування насильства наніс тілесні ушкодження потерпілого ОСОБА_5 .
Відомості за даним фактом 03.05.2022 року слідчим СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області внесено до ЄРДР за №0000538 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
В ході проведення досудового розслідування, слідчим відділом Фастівського районного управління поліції був допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 , в ході якого останній розповів про обставини, які трапилися з ним та розповів про знаряддя злочину, безпосередньо описав його та розповів про місце вчинення злочину.
Після цього слідчим Фастівського РУП було здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_1 , де відповідно до показів потерпілого ОСОБА_5 йому було нанесено тілесні ушкодження.
Прокурор вказує, що 04.05.2022 у період часу з 09 години 30 хвилин по 10 годину 20 хвилин проведено огляд місця події, а саме на подвір`ї будинку АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено наступні речі: - ніж мисливський з золотим лезом та резиновою рукояткою зі слідами речовини бурого кольору, схожою на кров - запаковано до картонної коробки, - мобільний телефон білого кольору «S-tell» зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, який запакований до картонної коробки.
Вищезазначені речі були визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.
Таким чином, з метою збереження предметів та речей, що визнані речовими доказами, орган досудового розслідування та процесуальний керівник вважають за необхідне накласти арешт на вищевказані речові докази вилучені 04.05.2022 року в будинку АДРЕСА_1 .
В судове засіданні на розгляд клопотання ніхто не з`явився, слідчий/прокурор направив заяву про розгляд у його відсутність. Разом з тим, враховуючи положення ст. 172 КПК України, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту, зазначеного в клопотанні прокурора майна, а саме ніж мисливський з золотим лезом та резиновою рукояткою зі слідами речовини бурого кольору, схожою на кров та мобільний телефон білого кольору «S-tell» зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, які вилучені в ході огляду місця події у будинку АДРЕСА_1 .
Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.
Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 131, 132, 171-173, 309, 368-372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалила:
Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000538, від 03 травня 2022 року, задовольнити.
Накласти арешт на ніж мисливський з золотим лезом та резиновою рукояткою зі слідами речовини бурого кольору, схожою на кров та мобільний телефон білого кольору «S-tell» зі слідами речовини бурого кольору, схожої на кров, які вилучені та поміщено до картонних коробок, в ході огляду місця події у будинку АДРЕСА_1 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1