печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2,

за участі секретаря ОСОБА_3,

прокурора ОСОБА_4,

захисника ОСОБА_5,

обвинуваченого ОСОБА_1 ,

розглянувши питання доцільності продовження строку тримання під вартою ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого за ч.3 ст.185 КК України, керуючись ст. ст. 331 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

Печерським районним судом м. Києва проводиться судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.3 ст.185 КК України.

Ухвалою суду від 15.07.2022 продовжений строк тримання під вартою ОСОБА_1 до 12.09.2022 року.

Під час судового засідання 07.09.2022 прокурор заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, у зв`язку із наявністю ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_1 заперечували проти продовження строку тримання під вартою. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

За приписами ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Розгляд такого клопотання відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжити злочину діяльність. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого та розмір заподіяної ним майнової шкоди.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Суд враховує, що ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні злочину, віднесеного до категорії тяжких.

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_1 запобіжний захід, з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення, на даний час не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, зокрема, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя шляхом ухилення обвинуваченого від суду, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`який. Крім того, суд зважає на введений в Україні воєнний час та дані про особу обвинуваченого, який неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння злочинів проти власності.

Стан його здоров`я не перешкоджає перебуванню у місці попереднього ув`язнення, а альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, тому наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу із визначенням строку в 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 49, 177,183, 331, 369 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 05.11.2022 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_1 заставу у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) протягом всього строку дії ухвали на наступний розрахунковий рахунок:

Одержувач ТУ ДСАУ в м. Києва

Код

р/р UA5112089

Державна казначейська служба України в м. Київ

МФО 820172

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в цій ухвалі, протягом строку дії судового рішення.

У разі внесення застави в розмірі, визначеному в цій ухвалі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка повинна надати розпорядження про негайне звільнення обвинуваченого ОСОБА_1 з-під варти та повідомити про це суд.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави з дня її внесення.

З моменту звільнення обвинуваченого ОСОБА_1 з-під варти у зв`язку з внесенням застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_1 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали через Печерський районний суд.

Суддя ОСОБА_2