Справа № 953/5869/22
н/п 1-кс/953/4026/22
"25" жовтня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисників - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Запоріжжя, громадянина України, українця, з професійно-технічною освітою, одруженого, військовослужбовця Збройних Сил України, ВЧ НОМЕР_1 , командира взводу матеріального забезпечення і механізованого батальйону, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -
24.10.2022 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, без визначення застави.
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що наказом командира військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) № 532 від 05.10.2021 сержанта ОСОБА_7 призначено командиром взводу матеріального забезпечення 1 механізованого батальйону, ВОС787147А, шпк «головний сержант».
28.07.2022 близько 22.30 год. на подвір`ї домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , між командиром взводу матеріального забезпечення 1 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 та його співслужбовцем ОСОБА_8 виникла сварка на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, а саме через те, що потерпілий, який знаходився у стані алкогольного сп`яніння, здійснив прокол шини колеса автомобіля Nissan X TRAIL д.н.з. « НОМЕР_2 »,VIN-код НОМЕР_3 , що перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_7 .
В ході сварки у ОСОБА_7 раптово виник умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .
У зв`язку з цим, ОСОБА_7 , достовірно знаючи, що у ОСОБА_8 при собі знаходиться пістолет ПМ серія НОМЕР_4 заволодів ним, дослав патрон до патронника та здійснив один постріл в область грудної клітини ОСОБА_8 , внаслідок чого останній від отриманого поранення помер.
Згідно довідки КЗОЗ РВ Лозівського ХОБСМЕ від 30.07.2022 смерть
ОСОБА_8 настала від отриманих вогнепальних кульових поранень грудної клітини зліва.
30.07.2022 ОСОБА_7 повідомлено про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Слідчий зазначив, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події від 29.07.2022, в ході яких оглянуто місце вчинення кримінального правопорушення та виявлено тіло загиблого ОСОБА_8 , а також виявлено та вилучено речові докази; показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які підтвердили факт умисного вбивства ОСОБА_8 29.07.2022, а також повідомили про обставини вчинення кримінального правопорушення, в тому числі щодо виниклої між останнім та ОСОБА_7 сварки, а також детально описали обставини здійснення пострілу; довідкою Лозівського відділення ХОБСМЕ, згідно якої смерть військовослужбовця ОСОБА_8 , настала від отриманого вогнепального сліпого кульового поранення грудної клітини зліва; протоколом огляду трупа в приміщенні Лозівського відділення ХОБСМЕ від 30.07.2022, під час якого вилучені предмети одягу ОСОБА_8 зі слідами речовини бурого кольору та кулі, вилученої під час судово - медичної експертизи (розтину) трупу ОСОБА_8 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.
01.08.2022 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26.09.2022 включно.
Постановою керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_12 від 26.09.2022 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 29.10.2022.
28.09.2022 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 29.10.2022.
Як зазначає прокурор у клопотанні, завершити досудове розслідування до 29.10.2022 є неможливим, у зв`язку з необхідністю отримання: висновку судово-медичної експертизи, призначеної до Лозівського РВ ХОБСМЕ; двох висновків судово-дактилоскопічних експертиз, призначених до Харківського НДЕКЦ МВС України; двох висновків судово-цитологічних експертиз, призначених до ХОБСМЕ; за результатами отриманих висновків експертиз вирішити питання щодо проведення інших експертних досліджень та слідчих (розшукових) дій; призначити та провести амбулаторну судово-психіатричну експертизу щодо підозрюваного ОСОБА_7 ; витребувати в повному обсязі матеріали, що характеризують особу ОСОБА_7 ; встановити інших свідків злочину та допитати їх щодо відомих обставин скоєння кримінального правопорушення; провести слідчий експеримент з підозрюваним ОСОБА_7 ; провести слідчий експеримент зі свідком ОСОБА_9 ; вирішити питання щодо остаточної кваліфікації дій ОСОБА_7 та виконати інші процесуальні дії направлені на завершення досудового розслідування.
Сторона обвинувачення також посилається на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили про його задоволення.
Захисники підозрюваного, посилаючись на необгрунтованість повідомленої їх підзахисному підозри, невірну кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , недоведеність продовження існування ризиків, які зазначені в клопотанні, просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід не пов"язаний з триманням під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_7 повністю підтримав позицію захисників.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.07.2022, підозрюваний ОСОБА_7 фактично був затриманий 29.07.2022 о 18:00 год., в порядку ст. 208 КПК України.
30.07.2022 о 16:00 год. ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.
01.08.2022 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосовно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26.09.2022 включно.
Постановою керівника Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_12 від 26.09.2022 строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 29.10.2022.
28.09.2022 слідчим суддею Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 29.10.2022.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Під час розгляду клопотання про продовження строків застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України); - наявність підстав, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою (п. 2 ч. 3 ст. 199 КПК України).
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК України). Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. 5 ст. 199 КПК України).
За результатами розгляду даного клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів.
Повідомлена ОСОБА_7 підозра, станом на час розгляду даного клопотання, відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог ч. 1 ст. 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження:
Крім того, питання наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_7 та повідомлення її у встановлений законом порядок перевірялось слідчим суддею під час застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 01.08.2022 та під час продовження строку дії запобіжного заходу 28.09.2022, що не заперечується стороною захисту.
З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_7 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Вказане може бути підставою для продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження.
В межах розгляду даного клопотання встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний певний обсяг слідчих дій.
Поряд з цим у клопотанні слідчого про продовження строку тримання під вартою наведено підстави, які перешкоджають завершенню досудового розслідування у строк до закінчення дії попередньої ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровсь кої області від 28.09.2022, у зв`язку з необхідністю отримання висновків судово-медичної, судової дактилоскопічних, судово-цитологічних експертиз, проведення слідчих та процесуальних дій.
Слідчий суддя погоджується з вказаними доводами сторони обвинувачення.
Щодо продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваним: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно вплинути на свідків у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Так, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке є особливо тяжким злочином. Санкція частини 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_7 у сукупності з іншими обставинами.
Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджуються тим, що ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді командира взводу матеріального забезпечення і механізованого батальйону, має доступ до відомчих документів взводу, в тому числі до документів з приводу закріплення зброї, які матимуть важливе значення для досудового розслідування, тому є ризики їх знищення чи приховування підозрюваним, що може перешкоджати встановленню обставин кримінального правопорушення, котрі мають значення для досудового розслідування.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.
Разом з тим, прокурором в судовому засіданні не доведено ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В ході розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , одружений, є військовослужбовцем, раніше не судимий.
Зазначені дані про особу підозрюваного, не зменшують існування вищезазначених ризиків, оскільки вони існували і на час вчинення дій згідно підозри, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють при обрані підозрюваним моделі поведінки, а відтак не здатні на даному етапі кримінального провадження перешкоджати вчинити йому дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що саме внаслідок суспільної небезпечності дій, у вчиненні яких ОСОБА_7 підозрюється, є об`єктивні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даного клопотання не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не грунтуються на наявних в матеріалах провадження.
При цьому слідчий суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваногоі виконання ним процесуальних рішень у справі.
З огляду на зазначене, суд вважає, що конкретні обставини даного кримінального провадження, характер та тяжкості злочину, у якому підозрюється ОСОБА_7 , дані про його особу, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення обвинуваченим виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому суд зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
Враховуючи продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_7 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер особливо тяжкого кримінального правопорушення проти життя та здоров`я особи, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому вважає доцільним продовжити для нього дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий суддя при постановленні даної ухвали, керуючись п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який спличинив загибель людини.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,
Продовжити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 23 грудня 2022 року включно, без визначення застави.
Зобов`язати старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_7 про тримання під вартою останнього.
Встановити строк дії ухвали до 23 грудня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_7 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1