БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/1064/22
Провадження № 1-кс/497/441/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу
18.06.22 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області
в особі слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дмитрівка, Болградського району, Одеської області, громадянина України не інваліда, не працюючого, не одруженого, не маючого утриманців, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 17.08.2012 року Болградським РС ГУДМС України в Одеської області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,
ВСТАНОВИВ:

18.06.2022 року старший слідчий Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000281 від 16.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 16 червня 2022 року, приблизно о 18 годині 30 хвилині, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у городі домоволодіння АДРЕСА_1 , що належить його брату ОСОБА_6 , з побутових причин вступив у сварку з останнім, в процесі якої негативно висловлювались в адресу один одного.

Під час зазначених подій, ОСОБА_5 , діючи з мотивів особистих неприязних відносин до ОСОБА_6 , що виникли під час сварки, бажаючи помститись за його висловлювання, які він вважав образливими для себе, з умислом спрямованим на спричинення тілесних ушкоджень, передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у результаті своїх дій, та бажаючи їх досягнення, умисно, принесеним з собою для побутових потреб ножем, наніс ОСОБА_6 два удари в область живота та грудної клітки, спричинивши останньому тілесні ушкодження у виді проникаючого ножового поранення черевної порожнини з ураженням сальника і тонкого кишечника та проникаючого ножового поранення грудної клітини, що за критерієм небезпеки для життя потерпілого в момент заподіяння, за ступенем тяжкості відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

17 червня 2022 року о 14:00 годині, був затриманий ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.
За наявністю достатніх підстав 17 червня 2022 року о 18:00 годині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

В судовому засіданні:
- слідчий своє клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні.
- прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджував, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, останній може вчинити дії до приховування від органу досудового розслідування та суду. Даний ризик є актуальним, оскільки після вчинення злочину, дана особа намагалася приховатися, покинула своє місце проживання та був затриманий між селами Делень і Ново-Іванівка колишнього Арцизького району Одеської області.
Крім того, перебуваючи на волі може впливати на свідків, які є його близькими родичами та потерпілого, який наразі у важкому стані перебуває у лікарні.
Прокурор звернув увагу насамперед на те, що підозрюваний не має соціальних зв`язків, які могли б гарантувати його належну процесуальну поведінку та зауважив, що характер дій затриманого свідчать про те, що вони були направлені проти життя і здоров`я людини, хоча в цьому об`єктивної необхідності не було.
Крім цього, прокурор також звернув увагу, що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022, що затверджений Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ на всій території України введено воєнний стан та на разі усі державні органи не можуть здійснювати свої функції у звичайному режимі.
Наразі, як стверджував прокурор, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_5 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо наявних ризиків для вирішення питання про обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо задоволення вказаного клопотання. У вчиненому щиро кається, шкодує про свій вчинок. Пояснив, що покинув своє місце проживання так як злякався та бажав заспокоїтися.
Підтвердив, що нього не застосовувались не дозволені методи, ніхто з працівників поліції не вчиняв відносно нього ніякого тиску, а ні морального, а ні фізичного.
Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час судового розгляду клопотання встановлено, що Слідчим відділом Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000281 від 16.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
17 червня 2022 року о 14:00 годині, був затриманий ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.
За наявністю достатніх підстав 17 червня 2022 року о 18:00 годині, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:
-протоколом огляду місця події : домоволодіння АДРЕСА_1 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

-протоколом добровільної видачі, за участю ОСОБА_8 ;

-протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 ; ОСОБА_18 ; ОСОБА_19 ; ОСОБА_5 ;

-протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 ;
-іншими матеріалами кримінального провадження.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.1 КК України слід зазначити про наступне.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).
Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».
В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення наразі підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого кримінального злочину, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, само по собі може спонукати сховатись від слідства та суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином;
- відсутність на території України будь-яких соціальних зав`язків, які могли б гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного;
- введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не необхідному рівні, що також може зашкодити процесуальній поведінці підозрюваного.
Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.
Тим паче, що досудове розслідування на даний час триває лише день, усі необхідні і достатні докази не зібрані, експертизи не проведені, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного особливо тяжкого злочину.
Крім цього, суд також звертає увагу, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022, що затверджений Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ на всій території України введено воєнний стан з 24.02.2022 року строком на 30 діб.
Крім того, оскільки вказана агресія та військові дії продовжуються, то 14 березня 2022 року Президентом України підписано Указ № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком до 25 квітня 2022 року.
Законом України від 15 березня 202 року №7168 затверджено Указ Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».
Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 години 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року.
Указом Президента України №341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.
Згідно ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах воєнного стану визначаються відповідно до Конституції України та цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.
Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Щодо визначення застави:
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;
4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;
5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
З огляду на обставини викладені вище, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального злочину, передбаченого ст.121 ч.1 КК України, що має наслідком умисне тяжке тілесне ушкодження, з урахуванням положень ч.4 ст. 183 КК України слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя звертає увагу, що як по тексту клопотання, так і в ряді процесуальних документів слідчим зазначено номер кримінального провадження № 0000281 від 17.06.2022, тоді як згідно витягу з ЄРДР № 0000281 дата і час внесення до ЄРДР відомостей про заяву, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення … значиться дата і час «16.06.2022 23:52:53» (а.с.6).
Згідно п.2 ст.214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Відповідно до розділу II цього Порядку ..., який регулює «Порядок формування та ведення Реєстру» пункту 1 «Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру», вбачається, що формування пеєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником (пп.1).
Таким чином, з огляду на зазначені положення КПК України та Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, правильним слід вважати, що відомості в ЄРДР в даному кримінальному провадженні № 0000281 внесені 16.06.2022.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193, 395 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000281 від 16.06.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Дмитрівка, Болградського району Одеської області запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали до 14:00 години 15 серпня 2022 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст судового рішення видано сторонам відразу ж після проголошення його вступної і резолютивної частини.

Слідчий суддя: ОСОБА_1