Справа № 939/693/22
УХВАЛА
підготовчого судового засідання

05 серпня 2022 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції з приміщення ДУ "Київський слідчий ізолятор",

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду в смт Бородянці Бучанського району Київської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000135 від 17 січня 2022 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Пісківки Бородянського району Київської області, громадянина України, який проживає в АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :

02 серпня 2022 року з Бучанської окружної прокуратури Київської області до Бородянського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

За ухвалою судді від 02 серпня 2022 року підготовче судове засідання було призначено на 05 серпня 2022 року на 12 годину 30 хвилин.

Відповідно до обвинувального акта, ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення за таких обставин.
16 січня 2022 року, у вечірній час (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , які перебували в квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , під час розпивання алкогольних напоїв, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин стався словесний конфлікт, під час якого у ОСОБА_4 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_6 .
З метою реалізації свого кримінально протиправного умислу, обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи у тому місці, у той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, умисно і цілеспрямовано наніс множинні удари кулаками та ногами в ділянку голови та тулуба ОСОБА_6 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді множинних синців лобної ділянки голови в центрі і зліва, лобу справа, повік лівого ока і повік правого ока, міжбрівної ділянки і носа, правої щоки, верхньої губи в центрі, нижньої губи в центрі і справа, правого вуха, задньої поверхні грудної клітки (спини) справа і зліва, передньої поверхні грудної клітки, підключичних ділянок справа і зліва, задньої поверхні лівого променево-зап`ястного суглобу, задньої поверхні правого ліктя, множинні садна лобної ділянки голови справа, вилиці і вуха справа, лівої скронево-виличної ділянки, лівої вилиці, міжбрівної області і носа, задньої поверхні грудної клітки (спини) справа, зовнішньої поверхні лівого плеча, задньої поверхні лівого променево-зап`ястного суглобу, перелом на межі 5 і 6 шийних хребців і забій спинного мозку, масивні крововиливи в м`які тканини передньої поверхні грудної клітки в ділянці грудини, множинні двобічні переломи ребер: 1 ребра біля грудини справа, 2, 3, 4 ребер по передньо-аксилярній лінії справа, 5, 6, 7 ребер по середньо-аксилярній лінії справа, 8, 9 ребер по задньо-аксилярній лінії справа, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 ребер по лопатковій лінії справа, 1, 3, 4, 7, 8, 9, 10 ребер по лопатковій лінії зліва, 2, 3, 4, 5, 6 по передньо-аксилярній лінії зліва, 7, 8, 9, 10 ребер задньо-аксилярні лінії зліва, масивні крововиливи в міжреберні м`язи, забій серця, забій легень, розрив нижньої долі лівої легені з наявністю 500 мл крові в грудній порожнині, масивні крововиливи в лобно-тім`яно-скроневу ділянку справа і лобно-тім`яно-скроневу ділянку зліва м`яких тканин голови, в м`які тканини обличчя, переломи кісток носа, набряк головного мозку, нерівномірне кровонаповнення внутрішніх органів, а в деяких знижене, з ознаками порушення реологічних властивостей крові.
Закрита травма грудної клітки і перелом шийного відділу хребта мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень. Синці і садна верхніх кінцівок мають ознаки легких тілесних ушкоджень. Смерть ОСОБА_6 настала ІНФОРМАЦІЯ_2 внаслідок закритої травми грудної клітини у вигляді множинних двобічних переломів ребер (в кількості 33), розриву лівої легені, забою серця і легень, що супроводжувалися внутрішньою крововтратою і комбінованим шоком. Травма грудної клітки і шиї знаходиться в прямому причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_6 .
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , посилаючись на те, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог КПК України, підстав для закриття провадження або внесення подання про визначення підсудності немає, просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Захисник адвокат ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_4 не висловили заперечень щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Вислухавши думки учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підсудне Бородянському районному суду Київської області, підстав для закриття кримінального провадження не встановлено, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України, а тому кримінальне провадження необхідно призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні, після роз`яснення йому права заявляти клопотання про колегіальний судовий розгляд, просив проводити судовий розгляд кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів, а тому відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України судовий розгляд необхідно здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів.

До суду також надійшло клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його судом винуватим, обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Також враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_4 ніде не працює, неодружений, дітей та інших осіб на утриманні не має, в нього відсутні міцні соціальні зв`язки, які б втримали його від зміни місця проживання, на думку прокурора, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам і виконанню обвинуваченим покладених на нього обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 своє клопотання підтримав.

Вислухавши думки захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 які не висловили заперечень проти клопотання прокурора, оглянувши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до вимог пунктів 1, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення "Лабіта проти Італії" від 06 квітня 2000 року, тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
У справі "Ілійков проти Болгарії" від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Тимошенко проти України" вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справіта переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Тримання під вартою завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
Оцінюючи викладене, суд вважає, що тяжкість і обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватими, враховуючи дані про особу обвинуваченого, який ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків з метою уникнути кримінальної відповідальності, і застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім, а тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора і обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Водночас, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визнавати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Задовольняючи клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначати обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні правопорушення, який спричинив загибель людини.

Керуючись ст. 31, 176, 177, 178, 183, 197, 199, 314, 315, 316 КПК України, суд

у х в а л и в :

Призначити кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до судового розгляду на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Бородянського районного суду Київської області на 11 серпня 2022 року на 11 годину 30 хвилин.

Кримінальне провадження розглянути колегіально судом у складі трьох суддів.

В судове засідання викликати прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 та захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 .

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Київський слідчий ізолятор" до 04 жовтня 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення лише в частині обрання запобіжного заходу, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копії ухвали суду.

Головуючий-суддяОСОБА_7