Справа № 754/3869/22
У Х В А Л А
Іменем України

01 червня 2022 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000035 від 28.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ :
31 травня 2022 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна, з метою збереження речових доказів на час проведення досудового розслідування, а саме: на автомобіль марки «Mazda 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 2012 року випуску, червоного кольору, із забороною його відчуження, розпорядження та користування, а також визначити місце зберігання на спеціальному майдані тимчасового утримування транспортних засобів, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клопотання прокурор посилається на те, що у провадженні СВ Деснянського УІТ ГУ НП у м. Києві перебуваєкримінальне провадження №0000035 від 28.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.01.2022 приблизно о 17 год. 50 хв. за адресою: м. Київ, вул. Милославській, 2 на нерегульованому пішохідному переході відбулась дорожньо-транспортна пригода. Водій ОСОБА_4 керуючи автомобілем «Mazda 3» д.н.з. НОМЕР_1 здійснила наїзд на пішохода ОСОБА_5 . У подальшому, лікарями «Швидкої медичної допомоги» госпіталізовано ОСОБА_5 із попереднім діагнозом: ЗЧМТ, закрита травма лівого коліна.
28.01.2022 року по факту дорожньо-транспортної пригоди внесеневідомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000035, за ознаками кримінального правопорушення,передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Постановоюначальника ВРЗСТ СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , від 28.01.2022 рокуавтомобіль марки «Mazda 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , 2012 року випуску, червоного кольору - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000035 від 28.01.2022 року.
Власником автомобіля «Mazda 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , 2012 року випуску, червоного кольору, є фізична особа: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 19.06.2019 року.
На даний час транспортний засіб «Mazda 3» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , 2012 року випуску, червоного кольору зберігається у ОСОБА_4 .
В судове засідання прокурор надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, одночасно вимоги клопотання підтримав та просив про його задоволення.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню за наступних обставин.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
- підстави і мету, відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обгрунтування необхідності арешту майна;
- перелік і види майна, що належить арештувати;
- документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
У клопотанні про арешт майна, слідчий, прокурор повинен чітко вказати перелік і види майна, що належить арештувати. Тобто в клопотанні мають бути зазначені всі ідентифікаційні ознаки майна, про арешт якого клопоче сторона обвинувачення.
Зурахуванням положень ст. 27 КПК України, якими визначені завдання кримінального судочинства, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.
Згідно положень ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. Кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто ке може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Вказані обставини мають істотне значення при вирішенні питання щодо накладення арешту на зазначене в клопотанні майно. Недотримання вимог закону слідчим позбавляє суд можливості прийняти законне та обгрутнтоване рішення щодо розгляду клопотання про арешт майна по суті.
Згідно норм ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з клопотання прокурора та додатків до клопотання майно про арешт якого клопоче прокурор, під час огляду місця події не вилучалось, та перебуває на відповідальному зберіганні у ОСОБА_4 .
Крім того, в матеріалах клопотання відсутні відомості про те, що слідчий чи прокурор зверталися до ОСОБА_4 з приводу надання автомобіля для проведення експертизи та останньою було відмовлено у наданні транспортного засобу для проведення експертних досліджень.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правові підстави для арешту майна, однак у вказаному кримінальному провадженні правові підстави для накладення арешту на майно, яке зазначає прокурор у своєму клопотанні відсутні, відтак у задоволенні клопотання прокурора необхідно відмовити.
Керуючись ст.ст. 171, 172, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження №0000035 від 28.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.
Ухвала, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1