СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/381/22
ун. № 759/2034/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2022 року м.Київ

Колегія суддів Святошинського районного суду м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 , ,

розглянувши у закритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 вересня 2020 року за №0003855 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які кожен окремо обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених п. п. 6, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 185 КК України, за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_7 , захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор ОСОБА_7 заявила клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Дане клопотання обґрунтовує тим, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання запобіжного заходу.

Захисники ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , при вирішенні клопотання прокурора про продовження запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою поклалися на розсуд суду.

У зв`язку з введенням на території України воєнного стану та відсутністю технічної можливості дистанційного зв`язку з ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України не вдалося забезпечити безпосередню участь обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судовому засіданні. Крім того, за повідомленням керівництва вказаної установи відсутня можливість доставити обвинувачених до зали суду через введення на території України воєнного стану.

Вважаю, що клопотання прокурора можливо розглянути без участі обвинувачених, виходячи з такого.

Статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Враховуючи вищевикладене, положення статті 2 КПК України (згідно якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура), положення ч.3 ст.331 КПК України (щодо обов`язку суду розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, незалежно від наявності клопотань), введений на даний час на території України Указом Президента воєнний стан, суд дійшов до висновку, що відсутність учасників судового провадження не є перешкодою для розгляду питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважаться продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Заслухавши думки сторін судового провадження, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження щодо обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , строку запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ретельно проаналізувавши доводи, наведені прокурором, колегія суддів дійшла до висновку про те, що такі обставини як зміст та обсяг обвинувачення, конкретні обставини злочинів, які інкриміновані обвинуваченим, дані про особи обвинувачених, у своїй сукупності свідчать про те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Так, на даний час існують такі ризики як: обвинувачені, перебуваючи на волі зможуть переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також колегія суддів відповідно до вимог ст. 178 КПК України приймає до уваги тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винуватими у злочинах, які їм інкримінуються, дані про осіб обвинувачених, а саме: їх вік, стан здоров`я, щодо яких на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування їх під вартою.

За сукупності наведених обставин, колегія суддів вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, оскільки обставин, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням до обвинувачених інших, більш м`яких запобіжних заходів, колегією суддів не встановлено.

Оскільки дане кримінальне провадження стосується злочинів, які спричинили загибель людини, колегія суддів керуючись правилами ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення при цьому розміру застави.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183,193, 194, 196, 197, 369-372, 376 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:
Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 21 травня 2022 року включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Продовжити відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 21 травня 2022 року включно та утримувати його в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 24.03.2022 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3