Справа № 177/393/22
Провадження № 1-кп/177/73/22
У Х В А Л А
Іменем України
28.06.2022 Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

розглянувши увідкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження № 0000295 від 12.03.2022 за ч. 1 ст. 115 КК України щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
представника потерпілої ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_2 ,
захисника обвинуваченого,
адвоката ОСОБА_6 ,
В С Т А Н О В И В:
Криворізьким районним судом Дніпропетровської області здійснюється судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 115 КК України.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , оскільки ризики, визначені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків, на даний час не відпали та продовжують існувати, а більш м`який запобіжний захід у даному кримінальному провадженні не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду.

Прокурор клопотання підтримав, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити.

Представник потерпілої просила продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 .

Обвинувачений ОСОБА_2 та його захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання прокурора не заперечували.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до ОСОБА_2 згідно з ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15.03.2022, який продовжено Криворізьким районним судом Дніпропетровської області під час судового розгляду вказаного кримінального провадження, згідно з ухвалою від 05.05.2022, спливає 03.07.2022.

Станом на 28.06.2022 завершити розгляд справи з об`єктивних причин не представляється можливим.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Як визначено ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам, визначеним частиною 1 цієї статті, зокрема, переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про запобіжний захід, окрім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, необхідно враховувати, у тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Судом встановлено, що зазначені прокурором ризики про можливість переховування обвинуваченого від суду, продовжують існувати, оскільки під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитися від суду. Так, ОСОБА_2 обвинувачуєте у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк. Наявність випадків притягнення обвинуваченого ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих кримінальних правопорушень, підтверджують ризик ймовірного вчинення останнім нового кримінального правопорушення. Окрім того, свідки у кримінальному провадженні на даний час не допитані, а відтак, існує ризик впливу на них з боку обвинуваченого.

Суд враховує також позицію викладену ЄСПЛ у справах «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 та «Волосюк проти України» від 12.03.2013, відповідно до якої суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, з сукупність даних про особу обвинуваченого, його репутації, даних про можливість ухилення від суду, разом із тяжкістю пред`явленого обвинувачення, свідчить про те, що обставини, які стали підставою для обрання обвинуваченому ОСОБА_2 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не змінилися та продовжують існувати, як і не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого не зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід, тому є необхідним продовження строку тримання під вартою ще на 60 днів.

Суд вважає, що застосування саме такого запобіжного заходу є виправданим, з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу в цій справі, а отже не суперечитиме вимогам ст. 5 Конвенції та практиці ЄСПЛ.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого на даному етапі кримінального провадження, а також які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу обвинуваченого та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у судовому засіданні не встановлено.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 199, 331, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000295 від 12.03.2022 за ч. 1 ст. 115 КК України, на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26.08.2022 включно.
Ухвала суду в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1