Справа № 404/5687/20
Номер провадження 1-кс/404/874/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2022 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_5 на постанову прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 від 31.03.2022 року про відмову в застосуванні заходу безпеки по кримінальному провадженню 0003611, за ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Представник скаржника адвокат ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з вимогою скасувати постанову прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 від 31.03.2022 року, якою було відмовлено у застосуванні заходу безпеки стосовно підозрюваного ОСОБА_5 та застосувати захід безпеки. Також звернувся до слідчого судді з вимогою застосувати захід безпеки стосовно його підзахисного.

Представник скаржника вимоги підтримав і просить їх задовольнити, оскільки ОСОБА_5 під час перебування в Кропивницькому слідчому ізоляторі неодноразово отримував усні погрози, у зв`язку з цим хвилюється за власне життя та здоровя. Про тотожні обставинами ОСОБА_5 звертався з заявою до СУ Черкаського ГУНП, де проводиться досудове розслідування по іншому кримінальному провадженню, у тому числі з приводу його переслідування та нанесення тілесних ушкоджень.

Прокурор заперечив оскільки представники сторони захисту не подали доказів реальності таких погроз.

СВ Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області проводить досудове розслідування кримінального провадження 0003611 за ч. 4 ст. 191 КК України, про заволодіння грошовими коштами ОСОБА_6 у особливо великих розмірах.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 29.03.2022 року стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.05.2022 року з правом внесення застави.

Згідно ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на особисту недоторканність. Безпечні умови тримання особи під вартою покладаються на адміністрацію слідчого ізолятора, у тому числі на прокурора.

30.03.2022 року захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернувся з клопотанням про застосування заходу безпеки до підозрюваного, мотивуючи наявністю загрози життю та здоров`ю останнього. Підставою звернення стало те, що ОСОБА_5 під час перебування в Кропивницькому слідчому ізоляторі неодноразово отримав усні погрози, у зв`язку із чим хвилюється за власне життя та здоровя. По тотожним обставинами СУ Черкаського ГУНП проводить розслідування кримінального провадження за заявою ОСОБА_5 про його переслідування та нанесення тілесних ушкоджень.

31.03.2022 року прокурор Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 виніс постанову, якою відмовив у задоволенні клопотання оскільки не встановлено реальних підстав, які б свідчили про наявність загроз здоров`ю та життю ОСОБА_5 .

Не погоджуючись з прийнятим прокурором рішенням, представник скаржника за правилами ч. 1 ст. 304 КПК України, у десятиденний строк подав скаргу, в якій просить задовольнити його вимоги та скасувати постанову прокурора.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачена можливість оскарження рішення, дії ч бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, мотивувальна частина постанови повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу. Тобто таке процесуальне рішення повинно відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами кримінального провадження, зокрема в ньому має бути викладена суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав та інтересів. Відповіді на всі поставлені нею питання мають бути одержані та вичерпні, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Зміст оскаржуваної постанови не містить відповідей на поставлені представником скаржника запитання. Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема і подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). При цьому, положеннями ст. 92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається на слідчого, прокурора.

Згідно ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 19 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» покладається обов`язок забезпечити безпеку осіб, які перебувають в установах виконання покарань чи слідчих ізоляторах або у місцях із спеціальним режимом тримання. Безпека осіб, які перебувають в установах виконання покарань чи слідчих ізоляторах або у місцях із спеціальним режимом тримання, забезпечується заходами, зазначеними у статтях 8, 11, 15, 16 цього Закону, за винятками, що випливають з вимог режиму їх тримання. Додатково до них можуть застосовуватися також такі заходи: переведення до іншої установи виконання покарань чи слідчого ізолятора або в інше місце із спеціальним режимом тримання; окреме тримання; зміна запобіжного заходу, виду установи виконання покарань чи режиму відбування покарання здійснюється з додержанням вимог, передбачених чинним кримінальним, кримінальним процесуальним та кримінально-виконавчим законодавством.

Підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну. Приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути: заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича; звернення керівника відповідного державного органу; отримання оперативної та іншої інформації про наявність загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб. (ст. 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві»)

Відповідно до ч. 2 ст. 22 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», орган, який здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, дізнавач, прокурор, слідчий суддя, суд, одержавши заяву або повідомлення про загрозу безпеці особи, зазначеної у статті 2 цього Закону, зобов`язані перевірити цю заяву (повідомлення) і в строк не більше трьох діб, а у невідкладних випадках - негайно прийняти рішення про застосування або про відмову у застосуванні заходів безпеки.

У тексті оскаржуваної постанови відсутня правова оцінка відомостей з іншого кримінального провадження, розслідування якого проводить СУ Черкаського ГУНП. Також прокурор не інформував слідчий ізолятор про заяву з погрозами в адресу ОСОБА_5 , тобто слідчий ізолятор не провів перевірку по заяві з погрозами на адресу ОСОБА_5 . Крім того зміст оскаржуваної постанови не місить відомостей що ОСОБА_4 виконав позитивний обов`язок прокурора та провів слідчі дії спрямовані на збір доказів для перевірки заяви ОСОБА_5 з приводу погроз. Прокурор не ініціював проведення НСРД.

Передчасність такої постанови полягає у бездіяльності прокурора ОСОБА_4 , який власний обовязок доказування безпідставно поклав на підозрюваного, та внаслідок цього виніс незаконну постанову.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування може бути прийняте рішення про скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги (ст. 307 КПК України).

Постанова прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 про відмову застосувати заходи безпеки є незаконною, тому підлягає скасуванню.

Разом з цим не підлягає задоволенню вимога скаржника про застосування заходу безпеки стосовно ОСОБА_5 , оскільки представники сторони захисту подали таке клопотання прокурору, який згідно ч. 1 ст. 36 КПК України є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання у яку забороняється. Тоді як слідчий суддя за правилами ст. 303 КПК України не є особою, яка уповноважена приймати процесуальні рішення про застосування заходу безпеки стосовно учасників кримінального провадження.

Не підлягають застосуванню правила ст. 206 КПК України, оскільки:

- заяву про вжиття заходів безпеки не було подано під час судового засідання, а внаслідок виконання запобіжного заходу. ( п.3 ч. 6 ст.206 КПК України);

- Кропивницький слідчий ізолятор знаходиться у межах територіальної юрисдикції слідчого судді Ленінського районного суду міста Кіровограда. (ч. 1 ст. 206 КПК України)

З огляду на перераховані обставини, керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на постанову прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 від 31.03.2022 року про відмову в застосуванні заходів безпеки, задовольнити частково.

Скасувати постанову прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 від 31.03.2022 року про відмову застосування заходу безпеки по кримінальному провадженню 0003611, за ч. 4 ст. 190 КК України.

Відмовити у застосуванні заходів безпеки.

Копію ухвали направити для відома начальнику слідчого ізолятора.

Ухвала не оскаржується в апеляційному порядку. Заперечення на ухвалу слідчого судді можуть бути подані під час підготовчого судового засідання (ч. 3 ст. 307 КПК України).

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1