Справа № 459/2523/22
Провадження № 1-кс/459/1475/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2022 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення у ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення,-

У С Т А Н О В И В :

Заявник оскаржує бездіяльність Червоноградського ВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей у ЄРДР за його заявою про вчинення злочину від 24.08.2022.

В обґрунтування скарги вказав, що після подання заяви не отримував інформації щодо внесення у ЄРДР відповідних відомостей. Вважає, що така бездіяльність органу досудового розслідування є безпідставною, покликаючись на приписи ст. 214 КПК України.

Розгляд скарги призначався на 26.09.2022 та був відкладений за клопотанням скаржника на 30.09.2022.

В судове засідання, яке відбулося 30.09.2022, скаржник не з`явився, проте подав клопотання, у якому просив скаргу розглянути без його участі, а також зазначив, що скаргу підтримує та просить таку задовольнити.

Представник Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області слідчий ОСОБА_4 в судове засідання, яке відбулося 30.09.2022, не з`явився, проте подав клопотання про розгляд скарги без його участі. Окрім цього, слідчий просив відмовити у задоволенні скарги, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не надано доказів отримання банком вказаної ухвали, а також повідомив, що Сокальський районний суд із заявою про вчинення такого злочину не звертався.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність скаржника не є перешкодою для розгляду скарги, а відтак, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності скаржника та слідчого на підставі наявних у справі матеріалів.

Дослідивши матеріали скарги, оглянувши матеріали звернення гр. ОСОБА_3 , слідчий суддя встановив наступне.

24.08.2022 скаржник подав до Червоноградської місцевої прокуратури заяву про злочин, у якій просив внести у ЄРДР відомості відповідно до ст. 214 КПК України, оскільки ПАТ «Універсал банк» не виконує ухвалу Сокальського районного суду Львівської області від 03.02.2022 про витребування документів, а саме довіреності, що на думку заявника містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України.

Листом від 26.08.2022 Червоноградська окружна прокуратура скерувала вищевказану заяву до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області для організації розгляду.

29.08.2022 скаржник подав до Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області інформаційний запит, у якому просив повідомити чи внесені відомості в ЄРДР по його заяві від 24.08.2022.

У відповідь на його запит Червоноградський РВП надав лист від 31.08.2022, у якому вказав, що матеріали перевірки по його заяві в ЄРДР не вносилися.

Відтак, матеріали справи свідчать, що відповідні відомості у ЄРДР не були внесені Червоноградським РВП.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.
Відповідно до змісту п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, але вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява - повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Відповідно до висновку, який міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомлені про злочин такі дані відсутні, то вони не можуть вважатись такими, що підлягають внесенню до ЄРДР. При цьому, подібна заява не може ґрунтуватися на догадках, припущеннях, слухах. Натомість зміст заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення повинен відповідати вимогам закону до такого джерела доказу, як документ (ч. 1 ст. 99 КПК), тобто в ній повинні міститися відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із заяви ОСОБА_3 про злочин від 24.08.2022, він повідомляє, що він являється позивачем у справі №461/5549/18, розгляд якої здійснюється в Сокальському районному суду Львівської області, і в межах розгляду даної справи судом 03.02.2022 було постановлено ухвалу про витребування у ПАТ «Універсал банк» документів, а саме довіреності, яка до моменту подання даної заяви не виконана, тобто на думку скаржника, вчинено злочин, передбачений ст. 382 КК України.

В судовому засіданні були оглянуті матеріали заяви гр. ОСОБА_3 , де серед іншого міститься копія ухвали Сокальського районного суду Львівської області від 03.02.2022, якою було задоволено клопотання позивача та витребувано у ПАТ «Універсал банк» докази у даній справі, а саме: копію довіреності від 11.06.2007 та копію довіреності від 27.02.2018. Також в матеріалах заяви міститься Список згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, серед яких зазначено відправлення на адресу ПАТ «Універсал банк», та ряд фіскальних чеків від 27.07.2022, 22.06.2022. Проте що саме відправлялося на адресу ПАТ «Універсал банк» не вказано.

Таким чином, в матеріалах заяви відсутні будь-які докази того, що ПАТ «Універсал банк» отримало вищевказану ухвалу суду, а також того, що вони умисно не виконують її.

Відповідно до ст. 382 КК України кримінально - каранним є умисне невиконання вироку, рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню.

Відтак, жодних об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про вчинення кримінального правопорушення скаржником не наведено та не надано доказів, які б ці обставини підтверджували.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити скаржнику, що відповідно до норм ЦПК України за неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто має право застосувати до порушників заходи процесуального примусу, передбачені главою 9 ЦПК України.

Доказів того, що судом вживалися такі заходи слідчому судді не надано.

Як вбачається із письмових пояснень представника Червоноградського РВП, суддя Сокальського районного суду Львівської області із заявою про вчинення такого кримінального правопорушення не звертався.

Таким чином, фактичні обставини справи, з`ясовані підстави й предмет скарги, оцінені у світлі викладених норм права, дають підстави для висновку про те, що заява скаржника по своїй суті й змісту не містила обставин, що могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто не давали приводу й підстав для внесенні відомостей у ЄРДР. Відтак, протиправної бездіяльності поліція не допустила.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Отже, вищевикладене переконливо свідчить про необґрунтованість скарги, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 303, 306-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення у ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення по заяві від 24.08.2022 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 30.09.2022.

Слідчий суддя: ОСОБА_1