Справа № 201/4011/22
Провадження № 1-кп/201/648/2022
УХВАЛА
про призначення судового розгляду

09 серпня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000209 від 22.06.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 425 КК України, -
В судовому засіданні приймали участь:
прокурор ОСОБА_4
обвинувачений ОСОБА_3 (в режимі відеоконференцзв`язку)

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 425 КК України, за яким призначене підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні:
Прокурор просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_3 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, проти задоволення якого прокурор заперечував.

Мотиви та обґрунтування суду
Заслухавши думку прокурора та обвинуваченого, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до наступного висновку.

Щодо питань, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.
З частини третьої статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) випливає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
При вирішенні питання щодо наявності підстав для повернення обвинувального акту прокурору суд враховує, що пунктом 3 частини третьої статті 314 КПК суд уповноважений повернути обвинувальний акт прокурору лише у разі, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Тобто зазначена правова норма є відсильною, а тому для вирішення питання щодо наявності правових підстав для повернення обвинувального акту суд вважає за доцільне вирішити питання щодо його відповідності вимогам чинного кримінально-процесуального законодавства.
Повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
Завданнями підготовчого судового засідання є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду.
Відповідно до вимог кримінального процесуального закону, у тому числі такої загальної засади кримінального провадження, як законність, що має безпосереднє відношення і до стадії досудового розслідування, суд при підготовчому судовому засіданні зобов`язаний перевірити зміст обвинувального акту та додатків до нього на відповідність вимогам КПК України з метою його подальшого призначення до розгляду при наявності на те правових підстав.
Слід зауважити, що згідно з частиною четвертою статті 110 КПК обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.
Вимоги до обвинувального акту встановлені статтею 291 КПК. Зокрема, частиною другою статті 291 КПК наведено перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт, а частиною четвертою статті 291 КПК - перелік документів, які додаються до обвинувального акту.
Вирішуючи клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору з тих підстав, що формулювання обвинувачення є неконкретизованим і не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення, яке полягає в тому, що на думку обвинуваченого, в обвинувальному акті не зазначено конкретний пункт обов`язків, який його зобов`язував перевіряти фактичне виконання робіт, а на справді, як зазначає обвинувачений, вказаний обов`язок покладено на інженера технічного нагляду та посадових осіб Східного Тер.КЕУ, суд зазначає наступне.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 26.06.2008 р. у справі «Ващенко проти України» зазначив, що обвинувачення для цілей пункту 1 статті 6 конвенції може бути визначене як офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення, яке нормою загального характеру визнається осудним і за яке встановлюється відповідальність карного та попереджувального характеру (п.51).
У рішенні від 25.07.2000 р. у справі «Маттоціа проти Італії» ЄСПЛ зауважено, що обвинувачений у скоєнні злочину має бути негайно і детально поінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь детальності інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту. У цьому відношенні обсяг та доречність наданої обвинуваченому інформації слід оцінювати крізь призму положення, закріпленого у пункті «b» частини третьої статті 6 конвенції. Аналогічно слід оцінювати інформацію про зміни, які мали місце в обвинуваченні, включаючи зміни причини обвинувачення.
У рішенні від 09.10.2008 р. у справі «Абрамян проти Росії» ЄСПЛ також зазначено, що деталі скоєння злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він офіційно вважається письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення.
В цьому ж рішенні ЄСПЛ нагадав, що положення підпункту «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, правової кваліфікації, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого розгляду.
Зі змісту чинного кримінально-процесуального закону випливає, що доведення суті обвинувачення до підозрюваного (обвинувачення) здійснюється шляхом вручення письмового повідомлення про підозру (частина перша статті 278), вручення копії обвинувального акта (пункт 3 частини четвертої статті 291 КПК) та оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта (частина друга статті 347 КПК). При цьому вирішення питання щодо дотримання прав обвинувачених на справедливий суд та здійснення реалізації їхніх права на захист крізь призму доведення суті обвинувачення судом має здійснювались під час судового розгляду кримінального провадження по суті.
Правова оцінка наслідків неналежного повідомлення особі про суть обвинувачення та, відповідно виконання вимог статті 91 КПК, здійснюється під час оцінки доказів згідно з приписами статті 94 КПК.
Стаття 314 КПК містить вичерпний перелік питань, які суд вправі вирішувати під час проведення підготовчого судового засідання, до яких питання оцінки доказів згідно з правилами статті 94 КПК не віднесено.
Натомість такі повноваження суду передбачені § 3 глави 28 КПК, а тому вирішення зазначеного питання під час проведення підготовчого судового засідання, на переконання суду, є передчасним.
Разом з тим, суд приймає до уваги той факт, що на даній стадії кримінального провадження суду не надаються докази, вони не досліджуються в підготовчому судовому засіданні і їм не надається правова оцінка.

Висновки.
Отже підстав для повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.
З наданого суду обвинувального акту та додатків до нього вбачається, що вимоги статті 291 КПК щодо форми, змісту та додатків обвинувального акту стороною обвинувачення виконано.
За таких обставин, суд вважає, що клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору задоволенню не підлягає, а думка прокурора про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту є обґрунтованою, оскільки підстав для закриття провадження немає, обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК України, підстав для його повернення прокурору немає, вказане кримінальне провадження підсудне Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська, а тому суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд у зазначеному кримінальному провадженні.

Щодо питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду.
Від учасників судового провадження клопотань про здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні не надійшло. Також судом не встановлені обставини, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, які могли б бути підставою для ухвалення рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні.
У зв`язку із цим судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.
З`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження належить здійснювати суддею одноособово за обов`язкової участі прокурора та обвинуваченого.
Отже, вирішивши питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду та встановивши відсутність обставин, які б унеможливили призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі цього обвинувального акта.
Керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 425 КК України на 10 годину 30 хвилин 12 серпня 2022 року з викликом учасників судового провадження.
Кримінальне провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Ухвала є остаточною, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1