Провадження № 1-кс/761/7791/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого (справа № 761/12212/22, провадження № 1-кс/761/6818/20252),

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань (далі - ДБР) щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань ( далі ЄРДР).

Заява обґрунтована тим, що ініціатор відводу неодноразово звертався до органів досудового розслідування з повідомленнями про вчинення суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, що, на думку заявника, свідчить про наявність підстав для сумнівів у неупередженості судді під час розгляду його скарги.

Учасники судового провадження, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, до суду не прибули, що не є перешкодою для розгляду заяви.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суддя, дослідивши заяву ОСОБА_3 про відвід, скаргу та долучені до неї матеріали, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК України визначено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які виключають участь слідчого судді у кримінальному провадженні.

До таких обставин п.4 ч.1 ст. 75 КПК відносить наявність будь-яких відомостей, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді.

Суддя бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
У відповідності з практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію до уваги приймаються особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Об`єктивну складову категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ визначив у справі «Фей проти Австрії», зазначивши, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів у тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, незалежно від поведінки судді безсторонність останнього може викликати сумніви в учасників певної справи у разі наявності чинників, що можуть вплинути на здатність судді приймати незалежні рішення.
Обґрунтовуючи заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 зазначив, що неодноразово подавав до органів досудового розслідування заяви про вчинення кримінальних правопорушень стосовно судді ОСОБА_4 , наполягаючи, що професійна поведінка вказаної судді, на його думку, не відповідає його суб`єктивному уявленню про професійний рівень судді та сумлінність виконання нею обов`язків судді.

З наведеного витікає, що ініціатор відводу має високий ступінь недовіри до слідчого судді ОСОБА_4 , що може змусити заявника сумніватися в обґрунтованості будь-якого ухваленого вказаною суддею рішення.
Отже, з метою недопущення сумнівів щодо об`єктивності слідчого судді ОСОБА_4 та зміцнення довіри до суду, суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви гр. ОСОБА_3 про відвід слідчого судді від розгляду його скарги на бездіяльність слідчого ДБР.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 76, 81, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Заяву ОСОБА_3 задовольнити.

Відвести слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань (далі - ДБР) щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (справа № 761/12212/22, провадження № 1-кс/761/6818/20252).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1