печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 листопада 2021 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у не внесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 (далі особа, яка подала скаргу, адвокат ОСОБА_3 ), яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань (далі слідчий), яка полягає у не внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2021 року.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_5 зазначає, що 30.09.2021 року ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку надіслала до Державного бюро розслідувань заяву про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2021 року, яку, згідно витягу з офіційного сайту АТ «Акрпошта» було отримано уповноваженою особою 01.10.2021 року, проте, відомості за якою, в порушення ст. 214 КПК України, внесені до ЄРДР не були.

16.11.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від адвоката ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд скарги за її відсутності.

В судове засідання учасники процесу не з`явилися, про день, час, місце розгляду скарги повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки особа, яка подала скаргу, про розгляд скарги повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд скарги за її відсутності, а неявка слідчого не перешкоджає розгляду скарги, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за їх відсутності.

Відповідно до ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 30.09.2021 року ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку надіслала до Державного бюро розслідувань заяву про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2021 року, яку, згідно витягу з офіційного сайту АТ «Акрпошта» було отримано уповноваженою особою 01.10.2021 року.

Як визначено у ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, з аналізу ст. 214 КПК України, вбачається, що після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий, прокурор чи інша службова особа, зобов`язані розглянути заяву в порядку та строки, передбачені ст. 214 КПК України.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема: 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Як визначено у ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, статтей 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказане узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 24.04.2019 року по справі № 818/15/18, згідно яких при розгляді скарги слідчий суддя вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також даний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20).

Разом з тим, оскільки уповноваженою особою Державного бюро розслідувань не надано будь-яких відомостей щодо розгляду заяви ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати уповноважених осіб Державного бюро розслідувань розглянути заяву ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2021 року в порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

За таких обставин, скарга адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у не внесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, є обґрунтованою та підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 22, 27, 107, 214, 306 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у не внесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення, задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Державного бюро розслідувань розглянути заяву ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 30.09.2021 року в порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1