Справа № 201/5743/22
Провадження № 1-кс/201/2021/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , розглянувши клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 про надання дозволу на проведення обшуку, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 27.05.2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

І Суть клопотання

1.1. Прокурор звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого посилається на наступне.

1.2.Слідчим відділом ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000059 від 27.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

1.3.Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради котрі продовж 2020-2022 років склали завідомо неправдиві документи, а саме накази про призначення на посаду за сумісництвом, табеля обліку робочого часу та відомості про нарахування заробітної на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 котрі внесли завідомо нерпавдиві відомості про обсяги робочого часу фактично віпрацьованого останньою на посадах за сумісництвом.

1.4.З метою отримання доказів та перевірки вже отриманих доказів у даному кримінальному провадженні, виявлення та фіксації факту незаконної діяльності посадових осіб Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, з метою всебічного та повного встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою відшукання речових доказів у кримінальному провадженні у вигляді заяв про прийняття та звільнення з роботи ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, наказів про прийняття на роботу, переміщення та призначення на посаду ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, табелів обліку робочого часу ОСОБА_5 за 2020-2022 роки відомостей про нарахування та виплату останній заробітної плати за 2020 - 2022 роки, інших бухгалтерських документів котрі містять в собі відомості про трудову діяльність та нарахування і отримання ОСОБА_5 заробітної плати за 2020-2022 роки, положень про відділення рентгенології, відділення дерматології та відділення з вакцинації, журналів обліку пацієнтів відділень в котрих за період 2020-2021 років працювала ОСОБА_5 , за для виконання вимог та завдань кримінального провадження, є необхідним проведення обшуку у приміщеннях Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області.

1.5. Наявні достатні підстави вважати, що відшукувані речі та документи перебувають в будівлі Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721, розташованого за адресою: вул. Усенка, 13А, смт. Солоне, Дніпровського (колишнього Солонянського) району, Дніпропетровської області.

1.6.Підставами для проведення обшуку у даному випадку є наявність встановлених досудовим розслідуванням даних, зазначених вище, щодо причетності посадових осіб Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721 до здійснення службового підроблення, в даному випадку документів котрі містять всобі відомості про трудову діяльність ОСОБА_5 в Комунальному некомерційному підприємстві «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721.

1.7.В інший спосіб неможливо отримати доступ до відшукуваних речей (речових доказів), оскільки місцем вчинення злочину комунальне підприємство та без дозволу слідчого судді на проведення обшуку неможливо в законний спосіб отримати доступ до відшукуваних речей. Крім того, навіть можлива обізнаність посадових осіб Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721, щодо необхідності стороні обвинувачення у встановленні та подальшому вилученні вказаних речових доказів під час кримінального провадження, може призвести до їх приховування, збуту або знищення.

1.8.Тому прокурор просив надати дозвіл на проведення обшуку в приміщеннях Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721 розташованих в будівлі за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський (колишній Солонянський) район, смт. Солоне, вул. Усенка, буд.13А, з метою отримання, відшукання доказів та перевірки вже отриманих доказів у даному кримінальному провадженні, виявлення та фіксації факту незаконної діяльності посадових осіб Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721, з метою всебічного та повного встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою відшукання речових доказів у кримінальному провадженні, а саме заяв про прийняття та звільнення з роботи ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, наказів про прийняття на роботу, переміщення та призначення на посаду ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, табелів обліку робочого часу ОСОБА_5 за 2020-2022 роки відомостей про нарахування та виплату останній заробітної плати за 2020 - 2022 роки, інших бухгалтерських документів котрі містять в собі відомості про трудову діяльність та нарахування і отримання ОСОБА_5 заробітної плати за 2020-2022 роки, положень про відділення рентгенології, відділення дерматології та відділення з вакцинації, журналів обліку пацієнтів відділень в котрих за період 2020-2021 років працювала ОСОБА_5 , за для виконання вимог та завдань кримінального провадження, а також вилучення всіх інших предметів, речей та/або документів, що мають значення для кримінального провадження та підтверджують причетність особи до злочинної діяльність.

ІІ Процедура та позиції сторін

2.1.Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

2.2.Відповідно до ст. 107 КПК України здійснювалося повне фіксування кримінального провадження за допомогою технічного засобу.

ІІІ Кримінальне процесуальне законодавство

3.1.Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

3.2.Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

3.3.Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

3.4.Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

3.5.Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає виключний перелік процесуальних джерел доказів, а тому здобуті іншим шляхом фактичні дані не зможуть бути використані як допустимі докази.

3.6.Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій вказаної статті.

3.7.Відповідно до статті 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

3.8.Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду.

3.9.Згідно ч. 5 ст. 234 КПК України, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

3.10.Згідно із ч. 1 ст. 235 КПК України ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи з підстав, зазначених у клопотанні прокурора, слідчого, надає право проникнути до житла чи іншого володіння особи лише один раз.

3.11.Відповідно до ч. 1 ст. 236 КПК України ухвала про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи може бути виконана слідчим чи прокурором.

3.12.Нормами ст. 30 Конституції України гарантується кожному недоторканість житла та не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. Проведення обшуку є суттєвим обмеженням конституційних прав громадян, у зв`язку з чим він має застосовуватися у виняткових випадках при наявності беззаперечних підстав для його проведення в умовах реальної необхідності та за відсутності можливості отримання інформації іншим шляхом.

3.13.Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

3.14.Згідно ст. 8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950р. кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

3.15.У п. 42 рішення Європейського суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за ст. 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за якою держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто потребує під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, свідків, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

ІV Встановлені обставини.

4.1.Слідчим відділом ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000059 від 27.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

4.2.Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради котрі продовж 2020-2022 років склали завідомо неправдиві документи, а саме накази про призначення на посаду за сумісництвом, табеля обліку робочого часу та відомості про нарахування заробітної на користь ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 котрі внесли завідомо нерпавдиві відомиості про обсяги робочого часу фактично віпрацьованого останньою на посадах за сумісництвом.

4.3.З допиту в якості свідка ОСОБА_6 стало відомо, що вона на даний момент працює на посаді медичної сестри дерматологічного кабінету КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня». На вказаній посаді остання працює з серпня 1985 року. В її обов`язки входить виконання вказівок лікаря, внесення відомостей пацієнтів до комп`ютера, направлення в лабораторію аналізів, технічної роботи пов`язаною з обслуговуванням обладнання та виконання функцій з асистування лікарю. Директором КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» за час її роботи був та є ОСОБА_7 . Приблизно з 2017 року лікарем дерматологом являється ОСОБА_5 , яка в робочий час повинна перебувати на робочому місці здійснювати прийом пацієнтів, проводити записи в амбулаторну карту хворого та виписувати направлення. Також ОСОБА_6 зазначила, що прийом пацієнтів лікарем дерматологом, а саме ОСОБА_5 обов`язково фіксувався в журналі прийому амбулаторних хворих, а приблизно останні 2 роки вказана інформація фіксується в відповідній програмі на комп`ютері. Режим роботи кабінету лікаря дерматолога раніше був з 8.00 годин до 12.00 годин, а останній місяць графік роботи було змінено з 8.00 годин до 9.42 годин. Що ж стосується виконання ОСОБА_5 своїх обов`язків як лікаря дерматолога, то прийом громадян повинен здійснювався нею безпосередньо, оскільки вона як медсестра не може здійснювати прийом пацієнтів та ставити діагнози, однак коли остання була відсутня на робочому місця на момент приходу пацієнта, то вона дзвонила їй та остання приходила та здійснювала прийом особисто. Як ОСОБА_5 суміщала свою посаду з посадами лікаря вакцинолога та лікаря рентгенолога вона на даний момент сказати нічого не може, оскільки даною інформацію не володіє так як працює звичайною медсестрою, та вказаний питання відносяться до компетенції кадрового відділу та головного лікаря лікарні. Облік робочого часу як її так і ОСОБА_5 веде старша медсестра КНП, спочатку це була ОСОБА_8 , а на даний момент останній місяць на вказаній посаді працює ОСОБА_9 . Що стосується відсутності ОСОБА_5 на своєму робочому місці, а саме фактів коли остання в кабінеті дерматолога постійно не перебувала навіть коли йшов прийом пацієнтів, то вона нею систематично викликалася по телефону, при цьому чекали пацієнти.

4.4.З допиту в якості свідка ОСОБА_10 стало відомо, що вона з 2012 року по теперішній час перебуває на посаді лаборанта рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня». З листопада 2020 по теперішній час завідувачем рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» займає ОСОБА_5 . В обов`язки ОСОБА_10 , як лаборанта рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» входить 6 часовий робочий день, робота позмінно, а саме або в першу зміну з 08:00 год. до 14:00 год. або в другу зміну з 11:00 год. до 17:00 год. Під час перебування на своєму робочому місці в її обов`язки як лаборанта входить прийом пацієнтів, ведення медичної документації та обробка знімків. По приходу на своє робоче місце ні вона ні лікар рентгенолог не ставлять підписи по прибуттю та вибуттю з робочого місця, при цьому ні де не фіксується фактичний час виходу на роботу. При прийомі пацієнтів в ренгенелогічному кабінеті пацієнт надає: медичну документацію, направлення від сімейного лікаря із записом в амбулаторній карточці, після чого в службовий журнал вноситься відомості пацієнта, та данні яке дослідження буде проводиться, в подальшому вона дану інформацію переносить до комп`ютера після чого проводиться рентгенологічне дослідження та обробляються знімки які в подальшому відноситься до лікаря який веде прийом для опису та висновку. На прийомі пацієнтів завжди повинен бути присутній лікар рентгенолог для опису та видачі висновку по проведеному дослідженню. З листопад 2020 по теперішній час на неї покладенні обов`язки ведення табелю обліку робочого часу в рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» при цьому вона ні якого наказу про це не бачила. Сам табель обліку робочого часу вона вееу по кожному працівнику рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня», а по завідувачу відділення ОСОБА_5 в перших числах кожного місяця вона заходить до відділу кадрів де їй ОСОБА_11 дає інформацію по поточному місяці облік який вона повинна внести в табель робочого часу ОСОБА_5 при цьому фактично вона не контролювала коли приходить та покидає своє робоче місце ОСОБА_5 та інші працівники. Коли ж її зміна виходила з ОСОБА_5 то остання була присутня на робочому місці як лікар рентгенолог, але постійно кудись відлучалася та потрібно їй було телефонувати, а інколи і відсилати за нею санітарку. Що стосується питання як могла ОСОБА_5 одночасно виконувати роботу лікаря вакцинатора, лікаря рентгенолога та лікаря дерматовенеролога ОСОБА_10 с вказаного приводу нічого сказати не змогла.

4.5.З допиту в якості свідка ОСОБА_12 стало відомо, що на даний момент вона працює на посаді медичної сестри ЛОР кабінету КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня». На вказаній посаді вона працює з серпня 2021 року. В її обов`язки входить виконання технічної роботи пов`язаною з обслуговуванням обладнання та виконання функцій з асистування лікарю. Директором КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» за час моєї роботи був та є ОСОБА_7 . Приблизно в серпні 2021 року оскільки лікаря ЛОР не було, на неї поклали обов`язки виконання функцій медсестри в кабінеті вакцинації. В її обов`язки як медсестри в кабінеті вакцинації входило здійснення вакцинації осіб від КОВІД-19,ведення журналу вакцинації, роз`яснення пацієнтам ризиків вказаної вакцинації та ведення обліку вакцини котра була використана. Відповідно до положення про роботу кабінету вакцинації графік роботи з початку був з 9.00 годин до 20.00 годин, а в подальшому коли наплив пацієнті став меншим графік було змінено з 8.00 годин до 15.00 годин. Також відповідно до положення роботи кабінету вакцинації окрім неї, як медсестри в кабінеті повинен був працювати також і лікар котрий повинен був здійснювати реєстрацію в базі пацієнтів про проведення вакцинації та здійснювати роз`яснення пацієнтам про можливі ризики вакцинації. Так лікарями котрі за час її роботи в кабінеті вакцинації, котрі були за ним закріплені, були ОСОБА_5 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 . Що стосується графіку роботи лікарів вакцинаторів то останні працювали по графіку, а саме по неділям, відповідальним ж серед лікарів за вакцинацію був ОСОБА_15 . Що стосується питання обліку робочого часу осіб котрі працювали в кабінеті вакцинації, то облік роботи вказаних працівників здійснювався старшою медсестрою ОСОБА_16 . Що стосується питання роботи в кабінеті вакцинації ОСОБА_5 то досить часто останньої в день чергування в кабінеті вакцинації на робочому місці не було, оскільки вона виконувала по сумісництву й інші функції, а саме працювала на посаді лікаря рентгенолога та лікаря дерматовенеролога, тому за часту вона на момент чергування в кабінеті вакцинації виконувала роботу саме останніх двох лікарів, хоча відповідно до вимог повинна була постійно бути присутня в кабінеті вакцинації відповідно до графіку чергування оскільки безпосередньо лише лікар міг вносити до бази данні про вакцинацію пацієнтів та саме лікар повинен був здійснювати роз`яснення пацієнтам про ризики вакцинування, про що складалася відповідна пам`ятка в котрій пацієнт розписувався. На справді ж вказаний процес вакцинування досить часто проходив в наступному порядку, ОСОБА_17 , як медсестра без присутності на робочому місці ОСОБА_5 здійснювала прийом пацієнтів, роз`яснювала їм ризики вакцинації, вносила данні вказаного пацієнта до відповідного журналу про вакцинацію, котрий вівся окремо по кожній вакцині окремо та безпосередньо здійснювала вакцинацію пацієнтів, в наслідок чого в них іноді виникали конфлікти з ОСОБА_5 . По закінченню робочого дня, в ті дні коли ОСОБА_5 була відсутня на робочому місці в кабінеті вакцинації, ОСОБА_17 відносила їй журнали вакцинації та вона відповідно до відомостей котрі в них містилися вносила в базу осіб котрі пройшли вакцинацію, хоча остання повинна була робити це безпосередньо в кабінеті вакцинації безпосередньо після вакцинації пацієнта. Щоденно після закінчення робочого дня кабінету вакцинації журнали реєстрації пацієнтів котрим було зроблено щеплення відповідно до рішення лікарів вакцинаторів передавався до зберігання до рентгелогічного кабінету. Що ж стосується роботи в кабінеті вакцинації інших лікарів котрі також чергували разом з ОСОБА_5 то останні постійно виконували свої обов`язки та були присутні на робочому місці відповідно графіку чергування.

4.6.З допиту в якості свідка ОСОБА_18 стало відомо, що він на даний момент працює на посаді лікаря рентгенолога рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня». З 1990 року по листопад 2020 року він займав посаду завідувача рентгенологічного відділення в Солонянської центральної районної лікарні, а з листопад 2020 по теперішній час посаду завідувача рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» займає ОСОБА_5 . В обов`язки завідувача рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» входить контроль за підлеглим персоналом, ведення медичної документації, звіти, ведення табелю обліку робочого часу та проведення рентгенологічних дослідження. З листопад 2020 року графік проведення рентгенологічних дослідження та прийом пацієнтів проводився в дві зміни а саме кожного дня з понеділка по п`ятницю перша зміна з 08:00 до 14:00 год. друга зміна 3 11:00 год. до 17:00 год. в кожній із змін повинен був присутній лікар рентгенолог та лаборант або завідувач рентгенологічного відділення та ренген лаборант. Процедура проведення рентгенологічного дослідження рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» здійснюється лікарем та ренген лаборантом згідно своїх функціональних обов`язків а саме, рентген лаборант під керівництвом лікаря виконує саме дослідження, а лікар дає заключення інформацію яка вносяться до медичної документації та інформаційної системи на підставі положення проведення рентгенологічного дослідження. Здійснення рентгенологічного дослідження громадян проводиться на підставі направлення лікаря як електронного так і паперового, (сімейного лікаря, лікарів стаціонара та інших лікарів). Категорії громадян які проходять мед огляд та проф-осмотр сплачують послуги через касу, бухгалтерію та банківську установу. На даний час табель обліку робочого часу по працівникам рентгенологічного відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» веде рентген лаборант ОСОБА_10 . Рентгенологічне відділення КНП «Солонянська багатопрофільна лікарня» являється самостійним підрозділом лікарні, та безпосередня підпорядковується директорові лікарні ОСОБА_7 , та медичному директорові ОСОБА_19 . Що стосується питання, як могла ОСОБА_5 одночасно виконувати роботу лікаря вакцинатора, лікаря рентгенолога та лікаря дерматовенеролога вона нічого сказати не може оскільки в його обов`язки не входить ведення обліку робочого часу працівників, вказані функції виконує старша медсестра.

4.7.Згідно витягу з Державного реєстру установ, підприємств та організацій, фізичних осіб підприємців та громадських формувань керівником Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721 є ОСОБА_7 та вказане підприємство зареєстроване за адресою вул. Усенка, 13А, смт. Солоне, Дніпровського (колишнього Солонянського) району Дніпропетровської області.

4.8.Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, право власності на будівлю №13 по вул. Усенка, смт. Солоне Солонянського району Дніпропетровської області, зареєстроване за Солонянською селищною радою, .

V Висновки

5.1.Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що має місце вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

5.2.Слідчим суддею встановлено, що клопотання про проведення обшуку відповідає вимогам ч. 3 ст. 234 КПК України.

5.3.Прокурор належним чином обґрунтував своє клопотання і довів, що за вказаною адресою можуть зберігатись речі та документи, які мають значення для встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вони знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі або іншому володінні особи, а тому слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у клопотанні.

5.4.На думку слідчого судді, виявити та вилучити за вищевказаною адресою речі та документи, які будуть використані як докази у кримінальному провадженні, не можливо іншими способами, окрім як під час проведення обшуку, адже є підстави вважати, що у разі повідомлення власнику майна про намір оглянути чи вилучити за його дозволом речі, які становлять велике значення для кримінального провадження, виникне реальна загроза їх знищення або підміни.

5.5.Так, доступ до даних речей неможливо отримати у добровільному порядку шляхом витребування речей, документів, відомостей відповідно до частини другої статті 93 Кримінального процесуального кодексу, або за допомогою інших слідчих дій, оскільки в такому випадку вони можуть бути знищені чи сховані особами у володінні яких вони знаходяться для приховання незаконної діяльності щодо заволодіння коштів громадян шахрайським шляхом.

5.6.За встановлених обставин, на думку слідчого судді, обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей, які мають значення для досудового розслідування, оскільки отримання тимчасового доступу до предметів і речей та засобів може не дати результатів з огляду на специфіку цієї слідчої дії, яка не дозволяє запобігти знищенню документів зацікавленою особою.

5.7.Вирішуючи питання пропорційності втручання у володіння, суд враховує що втручання у виді обшуку однозначно є доволі серйозним втручанням, однак тяжкість злочину який розслідується, суспільний інтерес у об`єктивному завершені досудового слідства та інтереси слідства пов`язані з запобіганням знищенню документів, предметів, речей та засобів свідчать про те, що таке втручання буде пропорційним заходом.

5.8.При цьому слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї слідчої розшукової дії - проведення обшуку, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою ефективної можливості отримання речей і документів, які можуть бути використані для встановлення обставин кримінального провадження під час досудового розслідування та в подальшому в ході судового розгляду.

5.9.В судовому засіданні прокурор довів факт існування кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що з метою відшукання та вилучення вищезазначених речей і предметів, які самостійно та в сукупності з іншими зібраними по кримінальному провадженні доказами, мають суттєве значення для з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення, встановлення всіх причетних осіб до його вчинення, обшук за встановлених обставин є доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей, а тому є необхідність в наданні дозволу на проведення обшуку у вищевказаному помешканні.

5.10.Враховуючи вищевикладене, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, що дозволять органам досудового розслідування провести подальше розслідування кримінального провадження, враховуючи той факт, що є всі підстави вважати, що за адресою, зазначеної у клопотанні, можуть знаходитись предмети та речі, які мають значення для розслідування кримінального провадження і можуть бути визнані слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про проведення обшуку підлягає задоволенню.

5.11.Водночас, слідчим суддею враховується практика Європейського Суду з прав людини, який у рішенні від 7 липня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії», рішенні від 15 липня 2003 року у справі «Ернст та інші проти Бельгії» вказав, що невизначене формулювання обсягу обшуку надало органу влади на власний розсуд вирішувати, які матеріали підлягають вилученню, що призвело до вилучення, крім документів, які стосуються справи, деяких особистих речей.

5.12.Слідчий суддя звертає увагу органу досудового слідства, що у клопотанні має бути зазначені індивідуальні або родові ознаки речей та документів, які планується відшукати в ході проведення обшуку.

5.13.За вказаних обставин слідчий суддя вважає, що посилання слідчого у клопотанні про надання дозволу на проведення обшуку з метою відшукання невизначеного обсягу «вилучення всіх інших предметів, речей та/або документів, що мають значення для кримінального провадження та підтверджують причетність особи до злочинної діяльність» є абстрактним, не містить вказівок на індивідуальні чи родові ознаки таких речей чи документів, а тому клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.

При цьому слідчий суддя звертає особливу увагу органу досудового розслідування на наступне.

5.14.У відповідності до ст. 16 КПК України обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом ...

5.15.При цьому ухвала, якою надається дозвіл на обшук, таким судовим рішенням, спрямованим на обмеження права власності, не є. Адже відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою:

- виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення,

- відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення,

- встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

5.16.Положення ст.235 КПК України встановлюють вимоги до ухвали про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи. В такій ухвалі, серед іншого, мають зазначатися речі, документи або осіб, для виявлення (а не вилучення) яких проводиться обшук. Ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи з підстав, зазначених у клопотанні прокурора, слідчого, надає право проникнути до житла чи іншого володіння особи лише один раз.

5.17.В свою чергу, тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном можливе внаслідок арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження (ч. 1 ст. 170 КПК України). Арешт може застосовуватися до майна, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

5.18.Отже, норми КПК України передбачають єдиний вид судового рішення, спрямованого на обмеження права власності особи під час досудового розслідування, - ухвалу про арешт майна (ч. 5 ст. 173 КПК України).

5.19.Так, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт; підстави застосування арешту майна; перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

5.20.За таких обставин судовий контроль під час розгляду клопотання про дозвіл на проведення обшуку не може одночасно поширюватися і на подальше обмеження права власності особи, у якої цей обшук буде проведений. Адже предметом судового контролю в першому випадку є легітимність, необхідність і пропорційність втручання у право особи на приватність (в першу чергу, недоторканність житла чи іншого володіння особи), в той час як обмеження права власності потребує окремого судового вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України. Будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися на умовах, передбачених законом, має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними їй. Водночас, втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи, а такий баланс неможливо віднайти без обґрунтування в судовому рішенні.

5.21.До цього слід додати правовий вакуум, в якому опиняється власник майна, вилученого під час обшуку, якщо дозвіл на відшукання відповідних речей і документів прямо наданий слідчим суддею в ухвалі. Адже КПК України містить лише три процесуальні механізми, за допомогою яких володілець може ставити перед слідчим суддею питання про обґрунтованість обмеження права власності:

1) заперечення арешту майна при розгляді відповідного клопотання і обґрунтування своєї позиції в судовому засіданні (у випадку, якщо такі заперечення не прийняті слідчим суддею - оскарження до апеляційної інстанції);

2) звернення з клопотанням про скасування арешту майна з доведенням того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано;

3) оскарження бездіяльності щодо повернення тимчасово вилученого майна.

5.22.Отже, якщо прийняти нормативно запропоновану концепцію, що речі, на відшукання яких надано дозвіл в ухвалі слідчого судді, не є тимчасово вилученим майном, і для подальшого утримання їх органом досудового розслідування не потрібний застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження, власник цих речей залишається без належної правової процедури для захисту свого права власності в межах кримінального провадження. Очевидно, це суперечить завданням кримінального провадження. Крім того, досудове розслідування є динамічним процесом, в рамках якого актуальність та необхідність перебування вилученого на законних підставах майна може змінюватись.

5.23.Враховуючи викладене, на вилучене під час обшуку майно, дозвіл на відшукання якого прямо наданий слідчим суддею, необхідно поширювати режим тимчасово вилученого майна з відповідними наслідками - накладення арешту або повернення особі, у якій воно було вилучене.

5.24.А тому слідчий/прокурор після проведення обшуку у визначений КПК України строк повинен звернутися до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

5.25.Поряд з цим слід звернути увагу на висновки Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладені ним в постанові від 17 лютого 2021 року по справі № 263/10353/16-к, відповідно до яких визначення в ухвалі слідчого судді конкретного слідчого або прокурора, які мають здійснювати обшук, перебуває поза межами повноважень слідчого судді з контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та обмежується в цій частині перевіркою того, чи є належним суб`єктом учасник кримінального провадження, який звернувся з клопотанням про проведення обшуку.

5.26.Виходячи з наведеного, слідчим суддею встановлено, що клопотання про надання дозволу на проведення обшуку подане належним суб`єктом кримінального провадження, відомості про якого міститься у витягу з ЄРДР і в постанові про визначення групи слідчих/прокурорів, які здійснюватимуть досудове розслідування.

5.27.Одночасно, слідчий суддя нагадує, що у відповідності до частини 7 статті 236 КПК України предмети, вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 110, 233, 234, 236 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити частково.

Надати слідчим СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, які входять до складу групи слідчих у цьому кримінальному провадженні, прокурорам Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра, які входять до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, дозвіл на проведення обшуку в приміщеннях Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, код 25771721 розташованих в будівлі за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський (колишній Солонянський) район, смт. Солоне, вул. Усенка, буд.13А, з метою отримання, відшукання доказів та перевірки вже отриманих доказів у даному кримінальному провадженні, виявлення та фіксації факту незаконної діяльності посадових осіб Комунального некомерційного підприємства «Солонянська багатопрофільна лікарня» Солонянської селищної ради Дніпропетровської області, з метою всебічного та повного встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою відшукання речових доказів у кримінальному провадженні, а саме: заяв про прийняття та звільнення з роботи ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, наказів про прийняття на роботу, переміщення та призначення на посаду ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, табелів обліку робочого часу ОСОБА_5 за 2020-2022 роки, відомостей про нарахування та виплату останній заробітної плати за 2020-2022 роки, інших бухгалтерських документів котрі містять в собі відомості про трудову діяльність та нарахування і отримання ОСОБА_5 заробітної плати за 2020-2022 роки, положень про відділення рентгенології, відділення дерматології та відділення з вакцинації, журналів обліку пацієнтів відділень, в котрих за період 2020-2021 років працювала ОСОБА_5 .

В задоволенні інших вимог клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Строк дії ухвали 1 місяць, а саме - до 22 вересня 2022 року включно.

Слідчий суддя ОСОБА_1