Справа № 538/402/22
Провадження № 1-кп/538/98/22
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2022 року Лохвицький районний суд Полтавської області:

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

представник цивільного позивача - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань кримінальну справу по матеріалах кримінального провадження № 0000067 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця м. Лубни, Полтавської області, громадянина України, освіта середня, не одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

07.04.2022 близько 12 год. ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, прийшов на правий берег річки Сула, поблизу с. Шеки Миргородського району Полтавської області, де за допомогою незаконного знаряддя лову «Павука», який представляє собою конструкцію із чотирьох металевих прутів та приєднаної до них сітки із вічком 30x30мм, з ціллю наловити риби для своїх потреб. В подальшому ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів за допомогою незаконного знаряддя лову «Павук» здійснював незаконний вилов риби, після чого об 11 год. 50 хв. 07.04.2022 був викритий працівниками ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області за незаконним зайняттям рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову «Павук», чим порушив вимоги п.п.3.1, 3.15. Постанови КМУ "Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства". Внаслідок своїх протиправних дій ОСОБА_4 незаконно добув рибу всього в кількості: синець - 110 шт., загальною вартістю 173910 грн.; плітки - 39 шт., загальною вартістю 60 996 грн.; лящ - 11 шт., загальною вартістю 18 139 грн., чим у відповідності до Висновку інженерно - екологічної експертизи №491/513/514/22-23 від 21.04.2022 заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам, що полягало у незаконному вилові великої кількості риби. Згідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у межах території та об`єктів водних біоресурсів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 № 1039 на загальну суму 253 045 грн.

Допитаний в судовому засіданні обвинувачений свою вину у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення визнав повністю, суду пояснив, що дійсно 7 квітня 2022р прийшов на р. Сула в с. Шеки. де здійснював вилов риби "павуком". Ця річ залишилася у будинку, який він придбав, ще від попередніх власників. Зловив 110 синців, 11 лящів та 39 пліток. Близько 11-30 год до місця, де він ловив рибу, під`їхали працівники поліції і пояснили, що ловити рибу павуком заборонено, виловлену ним рибу вилучили. Цивільний позов визнав. Пояснив, що раніше працював в м. Київ, проте через початок війни змушений був припинити трудову діяльність, має намір в подальшому працювали і відшкодовувати заподіяну шкоду.

Обвинувачений не оспорює вартості викраденого майна, не заперечує правильність кваліфікації своїх дій органами досудового слідства, а також критично ставиться до вчиненого ним кримінального правопорушення та щиро розкаюється у вчиненому.

Враховуючи те, що обвинувачений та інші учасники процесу не оспорюють всі обставини, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні і викладені в обвинувальному акті в межах висунутого звинувачення, судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, відсутні будь-які сумніви у добровільності та істинності їх позиції, суд, роз`яснивши учасникам процесу положення ч. 3 ст. 349 КПК України, провів судовий розгляд даного провадження щодо всіх його обставин в межах висунутого звинувачення із застосуванням правил ч. 3 ст. 349 КПК України, обмеживши дослідження фактичних обставин справи допитом обвинуваченого та дослідженням тих матеріалів кримінального провадження, що характеризують його особу, визнавши недоцільним дослідження інших доказів по справі.

Допитавши у судовому засіданні обвинуваченого, суд вважає, що вина обвинуваченого у скоєнні інкримінованого йому кримінального проступку, знайшла своє підтвердження в судовому засіданні і доведена повністю.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями, що виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинив кримінальний проступок, передбачий ч. 1 ст. 249 КК України.

Вирішуючи питання про призначення обвинуваченому покарання, суд керується вимогами ст.ст. 65-67, 68 КК України та роз`ясненнями, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року "Про практику призначення судами кримінального покарання".

Так, суд, призначаючи покарання, враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, який згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком, ступінь здійснення злочинного наміру, та наступні дані про особу винного.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 раніше не судимий, за місцем проживання характеризується позитивно, на обліку у лікаря психіатра та лікаря-нарколога не перебуває.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 визнав вину у вчиненні кримінального правопорушення, щиро розкаявся. Крім того, сприяв здійсненню досудового розслідування, що підтверджено стороною обвинувачення.
На підставі ст. 66 КК України обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого, суд визнає щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення.
Обставин, які обтяжують покарання ОСОБА_4 відповідно до ст. 67 КК України не встановлено.
Відповідно до ст. 50 КК України покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави за вироком суду до особи, визнаної винною у вчиненні кримінального правопорушення, і полягає в передбаченому законом обмеженні прав і свобод засудженого.

За сукупності вище наведених обставин, враховуючи щире каяття обвинуваченого та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, те, що за місцем проживання він характеризується позитивно, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря- нарколога не перебуває, не працює, тобто враховуючи наведені вище дані про особу обвинуваченого, та наявність пом`якшуючих покарання обставин, відсутність обтяжуючої покарання обставини, а також те, що він раніше несудимий, враховуючи принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, суд вважає необхідним й достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень призначити йому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Така міра покарання, на думку суду, буде необхідною і достатньою для виправлення ОСОБА_4 і попередження скоєння ним нових криміальних правопорушень.

Підстав для застосування при призначенні обвинуваченому покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, суд не вбачає.
В даному кримінальному провадженні було пред`явлено цивільний позов про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушеннм.
Прокурор та представник цивільного позивача просили стягнути з обвинуваченого 253 045 грн. за шкоду, заподіяну державі вчиненим кримінальним правопорушенням внаслідок незаконного зайняття рибним промислом.
Згідно із ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлені економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, і відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до приписів ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно положень ст.ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодуванню в повному обсязі і стягується до місцевого бюджету.
Згідно до вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих доказів, які оцінені судом в їх сукупності, беручи до уваги, що обвинувачений визнав свою вину у вчиненні кримінального проступку, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Питання про долю речових доказів слід вирішити відповідно до ст. 100 КПК України, щодо процесуальних витрат - відповідно до вимог ст. 124 КПК України, щодо накладеного арешту відповідно до ст. 174 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави.

За приписами ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. При цьому гроші, цінності та інше майно, що були предметом кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, конфіскуються, крім тих, які повертаються власнику (законному володільцю), а якщо його не встановлено - переходять у власність держави в установленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Враховуючи викладене на підставі ст. ст. 96-1, 96-2 КК України необхідно конфіскувати у власність держави предмети кримінального правопорушення - вилучену рибу.

Керуючись ст. ст. 373, 374, 394 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, і призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме в сумі 17000 (сімнадцять тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави витрати на проведення судово-товарознавчої експертизи в сумі 1510 (одна тисяча п`ятсот десять) грн. 16 коп.

Речові докази у кримінальному провадженні: незаконне знаряддя лову "Павук" 1 шт, яким є конструкція із чотирьох металевих прутів та приєднаної до них сітки з вічком 30х30 мм та дерев`яної палиці, що приєднана до конструкції за допомогою мотузки, що знаходиться в камері зберіганя речових доказів ВП № 2 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, знищити.

На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію щодо виловленої риби, а саме: плітки у кількості 39 шт, ляща у кількості 11 шт, синця у кількості 110 шт, що визнана речовими доказами і знаходиться на збреріганні провідного державного інспектора Полтавського рибоохороного патруля ОСОБА_6 , конфіскувавши її у власність держави.

Цивільний позов про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням у вигляді заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Сенчанської об`єднаної територіальної громади Миргородського району (37254, вул. Героїв України, 8, с. Сенча, Миргородського району, Полтавської області, код класифікації доходу 24062100, , р/р НОМЕР_2 ) 253 045 (двісті п`ятдесять три тисячі сорок п`ять) гривень за шкоду, заподіяну державі вчиненим кримінальним правопорушенням внаслідок незаконного зайняття рибним промислом.

Накладений ухвалою слідчого судді Лохвицького районного суду Полтавської області від 11.04.2022р. арешт на незаконне знаряддя лову "Павук" 1 шт, яким є конструкція із чотирьох металевих прутів та приєднаної до них сітки з вічком 30х30 мм та дерев`яної палиці, що приєднана до конструкції за допомогою мотузки, та на рибу, а саме: плітки у кількості 39 шт, ляща у кількості 11 шт, синця у кількості 110 шт, скасувати.
На вирок може бути подана апеляція до Полтавського апеляційного суду через Лохвицький районний суд Полтавської області протягом 30 днів з дня його проголошення, з урахуванням обмежень передбачених ст. 394 Кримінального процесуального кодексу України. Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку суду негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя Лохвицького
районного суду ОСОБА_1