пр. № 1-кп/759/394/22
ун. № 757/6441/21-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва в складі колегії суддів:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні у кримінальних провадженнях №0000178 та № 0000822, які об`єднані в одне провадження, за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вале Ахалцихінського району Республіки Грузія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця Республіка Вірменія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м. Макіївка Донецька обл., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

клопотання захисника ОСОБА_8 та захисника ОСОБА_9 про звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти під час судового розгляду;

клопотання захисника ОСОБА_9 про трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України»
сторони кримінального провадження прокурор ОСОБА_10 , обвинувачені: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисники: ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , інші учасники потерпілий ОСОБА_12

В С Т А Н О В И В:
У провадженні Святошинського районного суду м. Києва на стадії судового розгляду перебувають матеріали кримінальних проваджень № 0000178 та № 0000822, які об`єднані в одне провадження, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Захисниками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 подано клопотання про звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти та перебування поряд зі своїми захисниками на час судового розгляду кримінального провадження з метою здійснення ефективного захисту обвинувачених та виконання професійних обов`язків адвокатами.
В обґрунтування клопотання сторона захисту посилається на рішення Європейського суду з прав людини, у яких визнано, що перебування заявника в скляній кабіні становить порушення статей 3, 6 Конвенції. Також сторона захисту зазначає, що відсутні правові підстави тримати обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 під вартою у скляному боксі, який перешкоджає останнім брати ефективну участь у розгляді їх справи та конфіденційному спілкуванню із захисниками з метою отримання професійної правової допомоги.
Заслухавши захисників, обвинувачених, які підтримали зазначене клопотання, прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти під час судового розгляду задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно з положеннями ст.318 КПК України судове засідання відбувається у спеціально обладнаному приміщенні залі судових засідань.
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.05.2022 в задоволенні клопотань сторони захисту про зміну запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_7 було відмовлено, а клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинувачених під вартою задоволено і продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , кожному окремо, в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на 60 днів, тобто до 14 липня 2022 року включно без визначення розміру застави.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою завжди пов`язаний з обмеженням основних прав та свобод людини та громадянина, гарантованих Конституцією України, Загальною декларацією прав людини, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, серед яких свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, недоторканість особи.
Відповідно до п.11 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року №613/785/5/30/29/67/68, у залі судового засідання місце для тримання обвинувачених (підсудних), засуджених обладнується загородженнями відповідно до вимог ДБН.

Згідно вимог п.3.13 Наказу МВС від 20.01.2005 року №60 дск, у судах загальної юрисдикції зали судових засідань, у яких розглядаються кримінальні провадження, обладнуються загородженнями із скла чи органічного скла, які відокремлюють підсудних від складу суду і присутніх громадян.

Наведене свідчить, що забезпечення вимог щодо конвоювання та місця перебування в залі судового засідання обвинувачених, до яких застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, здійснюється відповідними підрозділами органів МВС, що відносяться до органів виконавчої, а не судової влади.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Згідно із загальними принципами застосування ст. 3 Конвенції щодо утримання обвинувачених у скляних кабінах чи огорожах під час судових засідань, сформульованими у прецедентній практиці ЄСПЛ, стаття 3 Конвенції містить абсолютну заборону катування та нелюдського чи такого, що принижує гідність, поводження або покарання. Проте для того, щоб підпадати під сферу дії статті 3 Конвенції, жорстоке поводження повинно досягти певного мінімального рівня жорстокості. Оцінка цього мінімуму є відносною; вона залежить від усіх обставин справи. У контексті заходів щодо забезпечення судового засідання ЄСПЛ наголосив, що ув`язнення в металевій клітці суперечить статті 3, враховуючи її об`єктивно принижуючу природу. Однак розміщення підсудних за скляними перегородками або в скляних кабінах само по собі не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, хоча цей рівень може бути досягнутий, якщо обставини ув`язнення заявників, взяті в цілому, спричиняють їм страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню.
Суд звертає увагу, що у даному судовому засіданні вид і форма скляної кабіни є такою, що дозволяє обвинуваченим безперешкодно спілкуватись із захисниками та отримувати правову допомогу, передавати документи, спілкуватись з іншими учасниками кримінального провадження та судом.
Обвинувачені, перебуваючи у кабіні, мають достатньо місця для того, щоб розкласти документи та робити необхідні нотатки.
Захисники знаходяться у безпосередній близькості з місцем утримання обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 та мають можливість спілкуватися з підзахисними, при чому інші учасники кримінального провадження та служба конвою перебувають на відстані, що забезпечує можливість обвинуваченим конфіденційно спілкуватися зі своїми захисниками та отримувати правову допомогу.
Крім того, між судовими засіданнями та до початку судового засідання захисники та обвинувачені мають можливість конфіденційного спілкування без свідків.
Також захисники та обвинувачені мають право спілкуватись як безпосередньо в ході розгляду справи, так і заявляти клопотання про оголошення перерви для такого спілкування.
Отже, обставини судового засідання у даному кримінальному провадженні мають низку відмінностей з фактами справ, які були предметом розгляду Європейського суду з прав людини, зокрема, що стосується справ «Ходорковський проти Росії» від 31.05.2011, «Ярослав Бєлоусов проти Росії» від 04.10.2016, «Сарбан проти Молдови» від 04.10.2005, «Рамішвілі та Кохреїдзе проти Грузії» від 27.01.2009, «Ашот Харутюнян проти Вірменії» 15.06.2010.
При цьому, ЄСПЛ у справі «Рамішвілі та Кохреїдзе проти Грузії» зазначав, що слід брати до уваги міркування безпеки, оскільки безпека в залі суду є умовою справедливого судового розгляду.
Так, обов`язок щодо забезпечення безпеки та запобігання втечі обвинуваченого з-під варти покладається на конвойну службу ГУ НП в м. Києві, таким чином колегія суддів приходить до висновку, що надання дозволу на звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти під час судового засідання буде загрожувати ефективності виконання співробітниками конвойної служби своїх обов`язків.
Водночас, колегія суддів бере до уваги поведінку обвинувачених у судовому засіданні, а також постійні погрози з боку обвинувачених на адресу колегії суддів та сторони обвинувачення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що факт перебування обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 під час кримінального провадження в скляній кабіні не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, не спричиняє їм страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню, не порушує право обвинувачених на захист та справедливий суд, оскільки обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_5 мають можливість безперешкодного спілкування із захисниками, в тому числі в ході судового засідання, мають можливість робити нотатки та записи, необхідні для реалізації вказаного права.
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що такий захід безпеки, як перебування обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 в скляній кабіні, є пропорційним обмеженням їх прав як особи, що утримується під вартою, здійснюється відповідно до закону, не порушує їх право на захист, переслідує легітимну мету та є необхідним у демократичному суспільстві.

У зв`язку з тим, що стороною захисту не наведено переконливих аргументів, які б указували на те, що умови перебування обвинувачених в даному судовому засіданні суперечать статтям 3, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, клопотання сторони захисту про звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти під час судового засідання задоволенню не підлягає.

Крім того, захисником ОСОБА_9 подано клопотання, яке підтримане захисниками ОСОБА_11 , ОСОБА_8 та обвинуваченими про трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України». Клопотання обґрунтоване тим, що дане кримінальне провадження має значний суспільний та міжнародний інтерес, а також резонанс, за його перебігом стежать представники громадськості. Тому, на думку захисника, он-лайн трансляція судових засідань у даному кримінальному провадженні сприятиме подоланню правового нігілізму, встановленню законності та підвищенню авторитету судової влади.

Колегія суддів, вислухавши думку прокурора, який заперечував проти задоволення клопотання, приходить до наступного висновку.
В рекомендаціях №19 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам «Про надання через ЗМІ інформації про кримінальні процеси» від 10.07.2003 зазначено, що пряма трансляція ЗМІ із зали судових засідань та зйомка такого засідання підлягають забороні завжди, крім тих випадків, коли це прямо дозволяє закон чи уповноважений судовий орган. Трансляцію та зйомку можна дозволити лише в тому разі, якщо вони не створюють небезпеки впливу на потерпілих, свідків, учасників судового розгляду, суддів.
Відповідно до ч.6 ст. 27 КПК України, кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.
Згідно з ч.3 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасники судового процесу, інші особи, присутні у залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, установлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання та здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.
Відповідно до ст. 29 Закону України "Про інформацію" предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Однак, Святошинський районний суд міста Києва не володіє інформацією про значний суспільний та міжнародний інтерес та резонансність даного кримінального провадження та наявність великого інтересу до даної справи у громадськості. Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також в судовому засіданні стороною захисту не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до цієї справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Зважаючи на обвинувачення, яке інкримінується ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , а також те, що розгляд даного кримінального провадження проводиться у відкритому судовому засіданні із застосуванням аудіо-відео-фіксування всього судового процесу, а також враховуючи недоведеність захисником того, що вказана справа становить значний суспільний та міжнародний інтерес та викликає резонанс у суспільстві, суд вважає вимоги заявника щодо трансляції судового засідання в мережі інтернет необгрунтованими, внаслідок чого задоволенню не підлягають.
Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.6 ст.27 КПК України. Окрім того, сторони кримінального провадження не позбавлені можливості ознайомлення з журналом фіксації судових засідань та отримання його копії на електронному носії.

Клопотання аналогічного змісту у даному кримінальному провадженні вже було предметом неодноразового розгляду у даному кримінальному провадження, правова позиція з цього питання викладена у ухвалах Святошинського районного суду міста Києва від 26.02.2021 та 11.10.2021.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 131, 176, 331, 350 КПК України, ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд,

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 та захисника ОСОБА_9 про звільнення обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_5 з-під варти під час судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_9 про трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України» відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_13
Суддя: ОСОБА_14
Суддя: ОСОБА_15