Дата документу 29.03.2022 Справа № 554/2022/22
Провадження № 1-кс/554/2895/2022
У Х В А Л А
іменем України

29 березня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

представника заявника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві в режимі відеоконференції клопотання директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000074 від 13 лютого 2017 року, подане в порядку ст. 174 КПК України,-

В С Т А Н О В И В:

22 березня 2022 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання, в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт банківських рахунків ТОВ «Рівнестандарт» () № НОМЕР_1 (який на теперішній час є таким НОМЕР_2 ), № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 в Акціонерному товаристві комерційний банк «Приватбанк» (, МФО - 333391), який був накладений № 0000074 від 13 лютого 2017 року.

Клопотання мотивоване тим, що Генеральною прокуратурою здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000074 від 13 лютого 2017 року за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 212, ч. 2 ст. 367, ч. ч. 1, 2 ст. 205 КК України.

Із ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 лютого 2020 року по справі № 757/24917/19-к вбачається, що постановою прокурора Офісу Генерального прокурора від 06 липня 2020 року визначено підслідність у кримінальному провадженні за Територіальним управлінням ДБР, розташованого у м. Полтаві. В межах вказаного провадження на банківські рахунки ТОВ «Рівнестандарт» було накладено арешт. Однак про розгляд питання про арешт грошових коштів на відповідних рахунках товариство не повідомлялося, та участі в судовому засіданні не брало. Зазначає, що досудове розслідування триває 5 років, водночас відомості про причетність до злочину службових осіб ТОВ «Рівнестандарт» до ЄРДР не внесені, стосовно цього товариства розслідування не здійснюється та жодній посадовій особі про підозру у в чиненні злочину не повідомлено. У свою чергу, ТОВ «Рівнестандарт» чи його посадові особи ніколи не мали господарських чи будь-яких інших правовідносин із товариствами, які фігурують у вказаному провадженні. В ухвалах слідчих суддів товариство теж не згадується. Відсутні також підстави вважати, що ТОВ «Рівнестандарт» здійснює фіктивну підприємницьку діяльність. Зазначає, що у трудових відносинах з товариством перебувають 47 осіб, яким нараховується та має сплачуватись заробітна плата. Проте арешт на рахунках не лише блокує господарську діяльність підприємства, але і суттєво впливає на права і обов`язки усіх його працівників. Усі кошти, що містяться на рахунках ТОВ «Рівнестандарт» у банківських установах, були накопичені виключно в межах правомірної господарської діяльності і протилежного на теперішній час не встановлено ні рішенням суду, ні результатами перевірок уповноваженими контролюючими органами, чим спростовується факт їх отримання незаконним шляхом. Викладені обставини свідчать, що ризики, які стали підставою для застосування арешту майна, відсутні, і подальше втручання у права особи щодо позбавлення або обмеження права власності є неприпустимим. На підставі викладеного, просить скасувати арешт майна.

У судовому засіданні заявник та представник заявника заявлені вимоги клопотання підтримали та просили задовольнити.

Слідчий Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, в судове засідання не з`явився. На адресу суду надіслав відомості про те, що кримінальне провадження № 0000074 на теперішній час передано за підслідністю до Бориспільського ВП ГУНП в Київській області.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані документи, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення в порядку передбаченому цим Кодексом судового контролю за додержанням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва по справі № 757/14224/20-к від 08 вересня 2020 року видно, що постановою прокурора Офісу генерального прокурора від 06 липня 2020 року підслідність у кримінальному провадженні № 0000074 визначено за Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Зі змісту поданого клопотання слідує, що в межах кримінального провадження № 0000074 від 13 лютого 2017 року накладено арешт на банківські рахунки ТОВ «Рівнестандарт», а саме: р/р НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), р/р НОМЕР_3 , р/р НОМЕР_4 в АТ КБ «Приватбанк».

Отже, на час застосування заходів забезпечення кримінального провадження та накладення арешту на майно органом досудового розслідування було Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві.

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до копії витягу з бази даних кримінальних проваджень, які передані за підслідністю станом на 29 березня 2022 року, щодо кримінального провадження № 0000074 від 13 лютого 2017 року визначено підслідність за Бориспільським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, процесуальне керівництво у ньому здійснюється Бориспільською місцевою прокуратурою Київської області, й відповідно матеріали вказаного кримінального провадження скеровано для проведення досудового розслідування.

Відтак, установлено, що в кримінальному провадженні, в рамках якого накладений арешт на майно, підслідність на даний час змінена, а саме його передано до Бориспільського ВП ГУНП в Київській області, що станом на теперішній час є органом, який здійснює досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000074, оскільки протилежних відомостей матеріали клопотання не містять.

Відповідно до норм КПК України встановлений принцип територіальної підсудності при розгляді судом клопотань під час досудового розслідування справи змінюється у відповідності до встановлених ст. ст. 132, 184, 192 КПК України виключень із цього правила.

Так, статтею 32 КПК України визначено порядок розгляду кримінального провадження, відповідно до якої за загальним правилом кримінальне провадження (розгляд справи по суті) здійснює суд, в межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Однак, щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді, відповідно до вимог статті 132 КПК України, встановлено інший порядок його розгляду.

За правилами ч. 1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Разом із тим, чинним КПК України прямо не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна, тобто не встановлено до якого саме суду необхідно подавати клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

У свою чергу, статтею 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

В цьому випадку необхідно керуватись вимогами ч. 6 ст. 9 КПК України, відповідно до якої у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, в тому числі і принцип аналогії закону.

Таким чином, під час вирішення питання про підсудність поданого клопотання під час досудового розслідування необхідно відповідно до загальних засад кримінального провадження визначити підсудність розгляду такого роду заяв і клопотань на підставі аналогії закону.

Виходячи з аналізу норм ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності та вказаних вище вимог кримінального процесуального закону щодо правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слід дійти висновку, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя розглядає клопотання та заяви саме в межах територіальної юрисдикції місцевого суду, в якій знаходиться орган досудового розслідування.

Так, Бориспільський ВП ГУНП в Київській області знаходиться за адресою: вул. Сергія Камінського, 4, м. Бориспіль, Київська область, що відноситься до територіальної юрисдикції Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Враховуючи, що Бориспільський ВП ГУНП в Київській області знаходиться поза межами юрисдикції суду, до якого подано це клопотання, і воно не підлягає розгляду саме Октябрським районним судом м. Полтави, а тому з урахуванням положень ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 174 КПК України, слідчий суддя не знаходить правових підстав для розгляду даного клопотання по суті.

За обставин, що наведені вище, заявником не дотримано вказаних вимог кримінального процесуального закону.

Крім того, в матеріалах поданого клопотання відсутнє підтвердження того, що вказане кримінальне провадження наразі розслідується в межах територіальної юрисдикції цього суду, тому зазначені обставини перешкоджають розгляду клопотання відповідно до правил, визначених ст. 174 КПК України.

Водночас, порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

При цьому, слідчий суддя враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Таким чином, оскільки виявлено обставини, які унеможливлюють розгляд клопотання цим судом, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку судове провадження за клопотанням представника ТОВ «Рівнестандарт» про скасування арешту майна підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 9, 26, 32, 132, 174, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Провадження за клопотанням директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000074 від 13 лютого 2017 року, подане в порядку ст. 174 КПК України, - закрити.

Роз`яснити заявнику право повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка звернулась із клопотанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1