Єдиний унікальний номер134/759/21
Номер провадження1-кс/142/7/22
У Х В А Л А
Іменем України

"13" травня 2022 р. смт.Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області
В складі:

Головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Піщанка Вінницької області

скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , подану у відповідності до ст. 303 КПК України про скасування повідомлення заступника начальника СВ відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000089 від 29 квітня 2021 року, -

В С Т А Н О В И В :

06 квітня 2022 року на адресу Піщанського районного суду Вінницької області з Вінницького апеляційного суду, відповідно до положень ст. 34 КПК України, надійшли матеріали скарги адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , поданої у відповідності до ст. 303 КПК України про скасування повідомлення заступника начальника СВ відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000089 від 29 квітня 2021 року.
Скарга мотивована тим, що в провадженні відділення поліції №1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області перебуває кримінальне провадження № 0000089, відомості про яке внесено до ЄРДР 29 квітня 2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 263 КК України. На підставі ордеру серії ВН № 174102 від 26 травня 2021 року та згідно положень ст.ст. 45, 46, 48 КПК України вона здійснює повноваження захисника підозрюваного ОСОБА_4 , який органом досудового розслідування підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. При ознайомленні із матеріалами кримінального провадження №0000089 від 29 квітня 2021 року встановлено, що її підзахисному ОСОБА_4 органом досудового розслідування 30 квітня 2021 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину відповідальність за який передбачена ч. 3 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням до житла. Зазначене повідомлення про підозру погоджено прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 . Захисник вказує, що зміст повідомлення про підозру не відоповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, зокрема у змісті повідомлення про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину в діянні підозрюваної особи. Орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру чітко не вказав на беззаперечність фактів, викладених у тексті повідомлення, та не послався на зібрані, у зв`язку із цим, докази. Вважає, що повідомлення про підозру є необгрунтованим, безпідставним, а твердження органу досудового розслідування про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні саме цього злочину зроблені за відсутності фактичних даних або відомостей (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Фокс. Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Мюррей проти Сполученого Королівства» у яких зазначено, що під «обгрунтованою підозрою» необхідно розуміти існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення. Скаржник указує на те, що відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обгрунтована підозра такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для їх застосування. Отже, обгрунтована підозра має підтверджуватися конкретними фактами та обставинами, що можуть переконати об`єктивного спостерігача, тобто не професіонала у сфері права, в існуванні зв`язку між діями особи та подією. Так фактичні обставини повинні бути чіткими та зрозумілими і знайти своє відображення у відповідному рішенні компетентного органу. В той же час, вивченням матеріалів кримінального провадження №0000089 від 29 квітня 2021 року нею було встановлено, що будь-якими доказами, які б підтверджували причетність її підзахисного ОСОБА_4 до скоєного злочину, на час вручення йому підозри, орган досудового розслідування не володів. Отже, склад будь-якого злочину, в тому числі передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в діях (бездіяльності) її підзахисного ОСОБА_4 відсутній, а орган досудового розслідування під час повідомлення про підозру чітко не вказав на беззаперчність фактів, викладених у тексті повідомлення та не посилався на зібрані у зв`язку із цим докази. Також у своїй скарзі адвокат зазначає, що на день подання цієї скарги, підозрюваний ОСОБА_4 навіть не допитаний органом досудового розслідування з приводу інкримінованого йому злочину. Слідчим не виконані належним чином передбачені процесуальним законом дії щодо повідомлення ОСОБА_4 про підозру та вручення йому цього повідомлення, тому подальше внесення слідчим до ЄРДР даних щодо повідомлення ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, є незаконним та безпідстваним.
З урахуванням зазначеного, просить суд скасуватиповідомлення заступника начальника СВ відділення поліції №1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000089 від 29 квітня 2021 року про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України від 30 квітня 2021 року, зобов`язати уповноважену особу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 29 квітня 2021 року вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про дату та час повідомлення про підозру від 30 квітня 2021 року стосовно ОСОБА_4 .
Особа, що подала скаргу, в судове засідання не з`явилася, подала до суду клопотання про розгляд скарги без її участі та участі ОСОБА_4 ..

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.
Прокурор в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшла заява від прокурора Крижопільського відділу Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_7 , в якій він просить розгляд скарги проводити у його відсутність, у задоволенні скарги відмовити у зв`язку з відсутністю підстав для її задоволення.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно з вимогами ч. 3 ст.306 КПК України неявка слідчого та прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду скарги по суті.

На підставі викладеного, враховуючи, що слідчий та прокурор були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а чинний КПК України передбачає, що їхня відсутність не є перешкодою для розгляду скарги, суд вважає за можливе розгляд даної скарги провести в данному судовому на підставі наданих суду доказів.

Оскільки слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, жодних матеріалів та клопотань не надали, у суду немає можливості дослідити будь-які матеріали кримінального провадження, якими орган досудового розслідування міг би обґрунтувати наявність чи відсутність підстав для залишення в силі чи скасування оскаржуваного повідомлення про підозру. Витребування матеріалів кримінального провадження за власною ініціативою суду для його дослідження в судовому засіданні не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, оскільки згідно ч. 1 ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим, тому на цій стадії досудового розслідування лише слідчий та прокурор уповноважені визначати обсяг доказів та процесуальних документів, які можуть подаватись до суду в обґрунтування їх правової позиції.

Відповідно до ч.1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів є обов`язковим.

В частині 4 ст.107 КПК України зазначено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, слідчим суддею відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, було прийнято рішення не здійснювати фіксування судового засідання під час розгляду зазначеної скарги.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи,приходить до наступних висновків.
На підставі матеріалів справи судом встановлено, що відділеням поліції № 1 Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, за процесуального керівництва прокурорів Крижопільського відділу Тульчинської окружної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № № 0000089, відомості про яке внесено до ЄРДР 29 квітня 2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження, заступником начальника СВ відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 30 квітня 2021 року було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Дії ОСОБА_4 кваліфіковано органом досудового слідства за ознаками ч. 3 ст. 185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), за попердньою змовою групою осіб, поєднана з проникненням у житло. При викладі фактичних обставин кримінального правопорушення зазначеного, що досудовим розслідуванням встановлено, що 28 квітня 2021 року у період часу до 23 години, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , з метою крадіжки чужого майна та власної наживи підійшли до житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_9 , де усвідомлюючи суспільно-небезпечений характер свого діянння, реалізовуючи спільний злочинний умисел, спрямований на заволодіння грошима та виробами з цінних металів, керуючись корисливим мотивом, з метою ниживи та звернення чужового майна на свою користь, передбачаючи його суспільно небезпечені наслідки і бажаючи їх настання, умисно, переконавшись, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, таємно, шляхом вільного доступу, пройшли через незамкнену хвіртку на територію домогосподарства за вказаною адресою, де шляхом підбору ключа проникли до приміщення житлового будинку та розпочали здійснювати пошук грошей та виробів з цінних металів. В результаті пошуків ОСОБА_4 та ОСОБА_8 в одній із кімнат виявили ювелірні прикраси на загальну суму орієнтовно 4 тисячі 500 гривень та гроші в сумі 1400 польських злотих, що становить 10304 гривні (станом на 28 квітня 2021 року відповідно до курсу Національного банку України), якими незаконно заволоділи. У подальшому, завершивши огляд будинку ОСОБА_4 та ОСОБА_8 з викраденим покинули житловий будинок, після чого розпорядилися викраденими грошима на власний розсуд, тим самим своїми умисними діями завдали ОСОБА_10 маатеріальної шкоди на вищевказану суму.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Праву підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.

Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.

Загальний порядок повідомлення про підозру передбачений главою 22 КПК України, яка має назву «Повідомлення про підозру» та складається з таких статей: «Випадки повідомлення про підозру» (стаття 276); «Зміст письмового повідомлення про підозру» (стаття 277); «Вручення письмового повідомлення про підозру» (стаття 278). Отже, саме така побудова глави дає підстави зробити висновок, що законодавець пов`язує процесуальну діяльність із повідомлення про підозру з сукупністю процесуальних дій слідчого та/або прокурора, зміст яких полягає у встановленні юридичних і фактичних підстав для повідомлення про підозру (стаття 276 КПК), складанні письмового процесуального документа (повідомлення про підозру) (стаття 277 КПК) та його врученні особі (стаття 278 КПК).

Так, згідно з ст. 277 КПК України повідомлення про підозру має містити, зокрема, такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення (п. 1 абз. 2 ч. 1); підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення (п. 8 абз. 2 ч. 1). Отже, ст. 277 КПК України регламентує, що в обох випадках ідеться про одну й ту саму особу прокурора. Більше того, за структурою повідомлення про підозру, визначеною в Кодексі й навіть розбитою на пункти, підпис прокурора, який здійснив повідомлення про підозру, ставиться після роз`яснення прав підозрюваного (п. 7 абз. 2 ч. 1). Тому роз`ясняти права підозрюваного має виключно прокурор, який прийняв процесуальне рішення, - склав, тобто безпосередньо здійснив, повідомлення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, встановленому ст. 278 КПК України, і складається з двох послідовних дій слідчого, прокурора: 1) складення повідомлення про підозру - процесуального акта; 2) вручення його особі, підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення.

Із системного аналізу правової позиції ЄСПЛ (справа «Ферарі-Браво проти Італії») щодо наявності у кримінальному провадженні повідомлення про підозру в контексті його суті як процесуального рішення, вбачається, що момент повідомлення про підозру є початком одного з найважливіших етапів досудового розслідування, на якому орган досудового розслідування на підставі зібраних у кримінальному провадженні доказів готовий висловити припущення щодо вчинення певною особою кримінального правопорушення, з метою отримання можливості здійснення подальших слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій у кримінальному провадженні, однією з головних умов для здійснення яких є наявність повідомлення особі про підозру. При цьому, згідно з вищевказаною позицією ЄСПЛ, обсяг доказів, наявних у розпорядженні органу досудового розслідування, не обов`язково повинен бути достатнім для пред`явлення конкретній особі обвинувачення у кримінальному провадженні та скерування справи до суду, оскільки можливість вирішення питання про наявність чи відсутність достатньої для цього кількості доказів і є основною метою повідомлення про підозру та вчинення подальших процесуальних дій.

Суд при постановлені ухвали, керується висновками ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», «Нечипорук і Йонкало проти України», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення.

Поряд із цим, у рішенні у справі «Гефген проти Німеччини» Європейський суд з прав людини для описання доказів, отриманих із порушенням встановленого порядку, сформував доктрину «плодів отруєного дерева», відповідно до якої якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж.

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що докази, отримані в кримінальному провадженні з порушенням встановленого порядку, призводять до його несправедливості в цілому, незалежно від доказової сили таких доказів і від того, чи мало їх використання вирішальне значення для засудження обвинуваченого судом.

Отже, з оскаржуваного повідомлення про підозру слідує, що вона не містить достатніх відомостей, які б свідчили про те, що вимоги КПК України було виконано належним чином та надано необхідну правову оцінку усім обставинам в сукупності, що свідчить про те, що встановлена, на даний час, органом досудового розслідування сукупність доказів, якою обґрунтовуються зроблені ним висновки, не може вважатися такою, що не залишає місце сумнівам.

На підставі зазначеного слідчий суддя вважає, що зміст повідомлення про підозру не може свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а отже про існування обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 206, 208 303, 304, 305, 306, 307, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , подану у відповідності до ст. 303 КПК України про скасування повідомлення заступника начальника СВ відділення поліції № 1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000089 від 29 квітня 2021 року, задовольнити.

Скасуватиповідомлення заступника начальника СВ відділення поліції №1 Тульчинського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Крижопільського відділення Тульчинської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000089 від 29 квітня 2021 року про підозру ОСОБА_4 від 30 квітня 2021 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Зобов`язати уповноважену особу у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 29 квітня 2021 року вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про дату та час повідомлення про підозру від 30 квітня 2021 року стосовно ОСОБА_4 .
Ухвала набуває законної сили в порядку, передбаченому ст. 532 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Вінниццького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: