Справа № 557/178/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2022 року смт.Гоща

Гощанський районний суд Рівненської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4
секретар судового засідання ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Гоща в режимі відеоконференцзв`язку з ДУ «Рівненський слідчий ізолятор» матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 11.08.2021 про обвинувачення ОСОБА_3 в скоєнні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч.2 ст. 155, ч.2 ст. 156 КК України, суд
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Гощанського районного суду Рівненської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 11.08.2021 про обвинувачення ОСОБА_3 в скоєнні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч.2 ст. 155, ч.2 ст. 156 КК України.

Прокурор в судове засідання подав письмове клопотання про продовження на стадії судового розгляду запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри щодо причетності обвинуваченого ОСОБА_3 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 155, ч.2 ст. 156 КК України, про що свідчить вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів.

Крім того, прокурор зауважив, що обвинувачений може ухилитись від суду, переховуватись та перешкодити кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілу, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в зв`язку з чим існують ризики, зазначені в ст. 177 КПК України, а тому саме такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений заперечував щодо продовження строків тримання під вартою, просив суд змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала щодо продовження строків тримання під вартою обвинуваченому, просила суд змінити запобіжний захід на домашній арешт, враховуючи ту обставину, що потерпіла перебуває за межами України, обвинувачений визнав свою вину у скоєнні даних кримінальних правопорушень та не має наміру чинити тиск на учасників кримінального провадження.

Дослідивши дане клопотання, вислухавши сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст.177 ч.1 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч.2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст.178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Разом з тим, при вирішенні заявленого прокурором клопотання про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних інтересів, що потребує від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства.

Відповідно до положень ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі Конвенція) нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення. Обмеження, дозволені згідно з цією Конвенцією щодо зазначених прав і свобод, не застосовуються для інших цілей ніж ті, для яких вони встановлені.

Наведені в клопотанні обставини, якими прокурор мотивує клопотання про продовження обвинуваченому на стадії судового розгляду запобіжного заходу у виді тримання під вартою, свідчать про наявність обставин, які на підставі розумної оцінки сукупності даних, що наведені в клопотанні, дають підстави визначити, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Крім того, мотиви, наведені прокурором, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений, виходячи з тяжкості кримінальних правопорушень, будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, може переховуватись від суду, може перешкодити кримінальному провадженню шляхом впливу на потерпілу, свідків, може перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу обвинуваченому.

Разом з тим, при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому, крім наявності вищезазначених ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, вагомості доказів, наданих стороною кримінального провадження, з урахуванням можливого покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, даних про особу обвинуваченого, суд дійшов висновку, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання прокурора про продовження на стадії судового розгляду запобіжного заходу обвинуваченому у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, підлягає задоволенню.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176, 177, 178, 183, 336, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 16 год. 55 хв.21 липня 2022 року включно.

Одночасно визначити розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на обвинуваченого у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, утриматися від спілкування із свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державній установі «Рівненський слідчий ізолятор».
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строк дії ухвали та покладених обов`язків, у разі внесення застави - до 16 год. 55 хв. 21 липня 2022 року включно.
Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1