Провадження № 1-кс/686/6571/22
У Х В А Л А
26 липня 2022 року м. Хмельницький
25.07.2022 року, згідно протоколу авторозподілу, прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту нана тимчасове вилучене 23.07.2022 майно під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: дорожню валізу сірого кольору, в основному відділенні якої виявлено:
-поліетиленові пакети у кількості 8 одиниць;
-ваги, які складаються з металевого підносу та зважувального приладу;
-шматок тканини рожевого кольору;
-металевий термос сірого кольору
-продукти харчування, а саме 4 поліетиленові пакети з ковбасою домашнього виробництва загальною вагою приблизно 23 кілограми;
та в верхньому відділенні якої виявлено:
-шматок поліетилену;
-шкіряний підсумок чорного кольору;
-стартовий пакет «Київстар»;
-окуляри для зору червоного кольору;
-металеву шпильку для волосся чорного кольору;
-кухонний ніж з рукояткою чорного кольору;
-фломастер чорного кольору;
-упаковка з під таблеток «Фініган»;
з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користуванням з метою подальшого доказування вчинення вказаного кримінального правопорушення.
В обґрунтування даного клопотання слідчий зазначив, що 23.07.2022 року, близько 07:49 год., невстановлена особа, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , поблизу кіоску, що знаходиться поруч із вищевказаною адресою, таємно, шляхом вільного доступу, з метою власного збагачення, в умовах воєнного стану здійснила крадіжку чемодану із товаром, грошовими коштами та продуктами харчування, чим спричинила майнової шкоди гр. ОСОБА_3 , на суму, що встановлюється.
23.07.2022, проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції для проведення огляду зазначені грошові кошти.
Після проведеного огляду зазначені грошові кошти загальною сумою 500 (п`ятсот) гривень поміщено до сейф-пакету №4257771.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
У силу приписів ч.4 ст.170 КПК України арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Іх аналізу казаних норм слідує, що арешт на майно третьої особи, потерпілого має мати належжне обґрунтування відповідно до завдань, мети та підстав арешту з урахуванням спів розмірності його застосування до особи, яка є жертвою кримінального правопорушення.
З матеріалів клопотання слідує, що майно, наяке просить накласти арешт прокурор,є майном потерпілої.
Разом із цим, прокурор не наводить у клопотанні обгрунтування ризиків знищення, псування майна та у зв`язку із чим слід накласти арешт із застосуванням усіх визначених законом заборон з урахуванням ч.11 ст.170 КПК України.
Відсутнє обґрунтування необхідності збереження указаного майна та неможливості встановлення обставин кримінального правопорушення без застосуванн арешту.
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Зазначені недоліки клопотання мають бути усунуті прокурором.
Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя