Справа № 296/5357/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 серпня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
Прокурор Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням про накладення арешту на майно.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалося фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки клопотання не відповідає вимогам КПК України, а саме до клопотання долучені не завірені належним чином копії документів, які через низьку якість копіювання неможливо прочитати. Крім того, належність майна кожному з власників не конкретизовано.

Захисник ОСОБА_8 у судовому засіданні також просив у задоволенні клопотання відмовити з підстав невідповідності клопотання вимогам КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення прокурора, захисників, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до вимог ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч.1 ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Відповідно до ч.2 ст.92 КПК України обов`язок доказування належності та допустимості доказів покладається на сторону, що їх подає.
Пунктом 5.27 ДСТУ 4163-2003 визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляється нижче реквізиту.

Однак, всупереч вимог ст.171 КПК України до клопотання долучені не завірені належним чином копії документів, що позбавляє слідчого суддю можливості їх оцінки, у тому числі, з точки зору достовірності та з`ясування дійсності відомостей, викладених у них.
Крім того, до клопотання долучені копії документів, які через низьку якість друку є нечитабельними.
Також у клопотанні не зазначено конкретно яке майно належить кожному із власників, оскільки майно не може перебувати у спільній сумісній власності.

Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст.170-172, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1