Справа № 357/3465/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.08.2022 Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області заяву адвокатаОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

У С Т А Н О В И В:

В провадження судді надійшла заява адвокатаОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заява мотивована тим, що в провадженні судді Білоцерківського судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 перебуває скарги адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. посилаючись на те, що дії головуючої викликають сумнів у неупередженості судді, оскільки розгляд його скарги було розпочато пізніше, ніж призначено розгляд.
Зазначені обставини дають йому право вважати, що є наявними факти, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості судді.
Учасники кримінального провадження, у тому числі й особа, якою заявлено відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 про дату, час та місце розгляду заяви повідомлялися належним чином, проте, в засідання не з`явився.

Суддею з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяву про відвід та додані до неї матеріали, суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані у результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною четвертою статті 35 КПК України визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Обставини, що виключають участь слідчого судді у справі, викладені в ст. 76 КПК України.

Так, згідно з вимогами ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявитисамовідвід.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч.5 ст.80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.
Керуючись вимогами Конституції України, Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, за якою кожен має право на незалежний і справедливий суд, Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року, Кодексом суддівської етики, затв. Х1 черговим з`їздом суддів України від 22.02.2013 року, при виконанні своїх обов`язків, суддя не повинен словами чи поведінкою демонструвати прихильність чи упередженість до будь-якої особи чи групи осіб, керуючись причинами, що не стосуються справи.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності та неупередженості. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду. Що стосується суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.
У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників процесу.
В заявленій заяві про відвід судді ОСОБА_4 не наведені обставини, які викликають обгрунтовані сумніви в неупередженості судді.
Підстави, в обгрунтування заяви про відвід судді, які зазначив ОСОБА_3 є надуманими і такими, що не можуть бути взяті до уваги.
За наведеного вище, прихожу до висновку, що заявлений відвід не підлягає задоволенню, оскільки не ґрунтується на вимогах ст.75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу судді, а наведенні заявниками обставини не є обставинами, які викликають сумнів в неупередженості судді в рамках розгляду кримінального провадження.
Оскільки будь-яких переконливих доказів на підтвердження тих обставин, що суддя ОСОБА_4 діє упереджено та особисто заінтересована в результаті розгляду справи, під час розгляду заяви про відвід не встановлено, відсутні передбачені законом підстави для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , а відтак заява є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
У задоволені адвокатаОСОБА_3 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги адвоката ОСОБА_3 , на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

СуддяОСОБА_1