Справа № 502/578/22
УХВАЛА

27 квітня 2022 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області
у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні,

внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000222 від 02.03.2022 р. відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В підготовчому судовому засіданні з розгляду обвинувального акту у відповідному кримінальному провадженні, прокурором було заявлено клопотання про застосування строком на 60 днів запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , яке мотивоване тим, що: - обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; - вчинити інше кримінальне правопорушення. Наведене обґрунтування, з урахуванням того, що обвинувачений не працює та не має міцних соціальних зв`язків, на думку прокурора, свідчить про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник обвинуваченого в підготовчому судовому засіданні зазначив, що його підзахисний визнає свою вину у вчиненні кримінального правопорушення. Крім того, він має постійне місце роботи на посаді охоронця відділу охорони в АТ «ДТЕК Одеські електромережі». Також він одружений та доглядає за непрацездатною матір`ю, тобто має міцні соціальні зв`язки, є раніше не судимим. Наведене обґрунтування, на думку захисника, свідчить про те, що відсутні підстави для застосування до обвинуваченого виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Обвинувачений в підготовчому судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, думку обвинуваченого та захисника, проаналізувавши відповідні положення законодавства, судом встановлено наступне:

На підставі ухвали слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.03.2022 р. до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає 01.05.2022 р.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Яв вбачається з поданого клопотання, прокурор просить суд обрати (застосовувати) щодо обвинуваченого запобіжний захід за наявності ухвали слідчого судді про застосування вказаного запобіжного заходу, строк дії якого не сплинув.

Як вказав Конституційний Суд України в п. 5 свого рішення від 23 листопада 2017 року у справі № 1-р/2017, визнаючи таким, що не відповідає Конституції України положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України, що передбачало поширення продовження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту чи тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без клопотань учасників кримінального провадження, зокрема прокурора, та без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, - під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

Отже з урахуванням системного тлумачення положень діючої редакції ч. 3 ст. 315 КПК України з урахуванням положень ст. 331 КПК України та глави 18 КПК України, прокурор вправі під час підготовчого судового засідання звертатись до суду з клопотанням не тільки про обрання, а і про продовження обраного на стадії досудового розслідування обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а суд зобов`язаний розглянути таке клопотання по суті та ухвалити за наслідками розгляду такого клопотання відповідне рішення з дотриманням вимог ст. 370 КПК України.

Формальне зазначення прокурором у клопотанні прохання обрати, а не продовжити запобіжний захід обвинуваченому, на переконання суду, не є перешкодою для розгляду відповідного клопотання по суті.

Суд враховує, що ухвалою від 27.04.2022 р. в підготовчому судовому засіданні призначено судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні на 05.05.2022 р. тобто поза межами строку дії ухвали слідчого судді про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також суд враховує, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри була перевірена слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання до нього відповідного запобіжного заходу і не може бути перевірена судом до ухвалення судового рішення за наслідками розгляду відповідного кримінального провадження.

Відповідно до п-п. «с» п. 1 ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та інше.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 263 КК України, санкцією якої передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Тобто воно відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Враховуючи тяжкість пред`явленого обвинувачення, для запобігання ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України та на які вказує прокурор, зокрема можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, а також переховуватися від суду враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, беручи до уваги те, що розгляд кримінального провадження в суді не може бути завершено до спливу строку дії запобіжного заходу, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора, і в зв`язку з цим про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою незважаючи на те, що обвинувачений має позитивну характеристику та міцні соціальні зв`язки.

Заставу слід залишити в розмірі відповідно до ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.03.2022 р.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 315, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, продовжити на 60 днів, а саме до 26.06.2022 року включно.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою припиняє свою дію після 26.06.2022 року.

Заставу залишити в розмірі відповідно до ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 04.03.2022 р.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому та направити до відповідної установи місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1