Житомирський апеляційний суд
Справа №294/997/20 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ч.1 ст.121 КК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

28 квітня 2022 року

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря: ОСОБА_5 ,
прокурора: ОСОБА_6 ,
обвинуваченого: ОСОБА_7 ,
захисника: ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі в режимі відеоконференції клопотання прокурора Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_9 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за апеляційними скаргами ОСОБА_7 та прокурора Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_10 на вирок Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 19 листопада 2021 року щодо обвинуваченого ОСОБА_7 за ч.1 ст.121 КК України.

встановила:

На розгляді Житомирського апеляційного суду перебуває кримінальне провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_7 та прокурора Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_10 на вирок Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 19 листопада 2021 року щодо обвинуваченого ОСОБА_7 за ч.1 ст.121 КК України, призначене до розгляду на 13 годину 30 хвилин 28 квітня 2022 року.

Вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирьсокї області від 19 листопада 2021 року запобіжний захід до набрання вироком законної сили щодо обвинуваченого ОСОБА_7 залишено попередній - тримання під вартою - але не довше ніж на 2 місяці з дня ухвалення вироку суду.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 03 березня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_7 продовжено строк тримання під вартою до 01 травня 2022 року.

28 квітня 2022 року прокурор надіслалав до апеляційного суду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , оскільки він спливає, а розглянути провадження по суті наразі не є можливим. В клопотанні зазначено, що ризики, які враховувались судом при обранні ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, та на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Вказала, що з урахуванням того, що санкція ст.121 КК України передбачає відповідальність у вигляді позбавлення волі, а також те, що обвинувачений ОСОБА_7 усвідомлює те, що він може бути засуджений до реальної міри покарання, з метою уникнення покарання може переховуватись від суду, не виключається можливість незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на потерпілу ОСОБА_11 . Таким чином вказує, що враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_7 , з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжної заходу необхідно продовжити ОСОБА_7 , не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання процесуального прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_7 та захисник поклалися на розсуд суду.

Перевіривши матеріали кримінального провадження, які стосуються вирішення питання щодо запобіжного заходу, доводи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , врахувавши думку учасників судового провадження, колегія судів вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.331 КПК України, суд (в тому числі апеляційної інстанції) під час судового розгляду, за клопотанням сторони обвинуваченого або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу, за результатами розгляду якого, суд своєю вмотивованою ухвалою може продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд (в тому числі і апеляційний) зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Положенням ст.199 КПК України прямо передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою стосується як досудового розслідування, під час якого воно подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого воно здійснюється, так і судового провадження. Крім того, під час судового розгляду з`ясування питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою також входить в обов`язки суду, незалежно від наявності клопотання прокурора, що передбачено положеннями ст.ЗЗ 1 КПК України, як вже зазначалося вище.

Приписами статті 177 КПК України встановлено, що підставою як для застосування, так і для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Згідно положень ст.178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою аргументами на користь такого рішення є, у тому числі: серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Як вбачається з матеріалів провадження, обраний раніше обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою спливає. Апеляційний розгляд кримінального провадження не розпочато.

Так, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. ОСОБА_7 усвідомлює те, що він може бути засуджений до реальної міри покарання, з метою уникнення покарання може переховуватись від суду, не виключається можливість незаконного впливу зі сторони обвинуваченого на потерпілу ОСОБА_11 . Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_7 , з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжної заходу необхідно продовжити ОСОБА_7 , не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч.І ст.177 КПК України.

Ризики, які слугували підставою для обрання тримання під вартою, залишились незмінними, ОСОБА_7 є раніше судимою особою, в тому числі за умисні тяжкі та особливо тяжкі злочини, востаннє звільнився з місць позбавлення волі в 2017 році, що вказує на повну недієвість менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Вказані вище обставини дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на потерпілу, чи вчинити інше кримінальне правопорушення, тому наразі існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за необхідне продовжити строк запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_7 у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Викладене свідчить про наявність ризиків, зазначених у ч.1 ст.177 КПК України. Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що зазначені ризики зменшились, або ж відпали наразі відсутні, тому підстави для зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_7 на більш м`який - відсутні, а обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить запобігання вищезазначеним ризикам.

Наразі об`єктивної можливості розглянути дане кримінальне провадження апеляційний суд також не має.

З огляду на викладене, клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 331 КК України, колегія суддів апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Клопотання прокурора Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_9 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою до 26 червня 2022 року включно.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: