Справа № 953/4414/22
н/п 1-кп/953/754/22
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красноград Харківської області, громадянина України, з повною загальної середньою освітою, зі слів перебуває в цивільному шлюбі, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше в силу ст..89 КК України не судимого,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 187, ч. 5 ст. 185 КК України, -
До Київського районного суду м. Харкова для розгляду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 187, ч. 5 ст. 185 КК України.
Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується 12.08.2022.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор просив продовжити обвинуваченому строк запобіжного заходу з підстав наявності ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, подавши клопотання.
Обвинувачений та захисник проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави заперечували, просили обрати запобіжних захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави, посилаючись на необґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри, недоведеність продовження існування ризиків, про які зазначено в клопотанні.
При розгляді клопотання судом враховується, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень проти власності за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих, свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілих, свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих, свідків та дослідження їх судом.
При встановленні наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, судом встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працює, вчинив корисливі злочини проти власності, внаслідок чого суд вважає доведеним існування ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду, незаконний вплив на свідків, потерпілих, вчинення іншого кримінального правопорушення, які на теперішній час не зменшились.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст. 178 КПК України, наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
При постановленні даної ухвали суд, керуючись ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при продовженні йому строку тримання під вартою, оскільки останній підозрюється в т.ч. й у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, тобто у скоєнні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 194, 314 -317, 376 КПК України, суд, -
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без змін у вигляді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 09 жовтня 2022 року, без визначення застави.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.
Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.
Суддя ОСОБА_1