Провадження №1-кс/359/2345/2021
УХВАЛА
Іменем України
17 грудня 2021 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду з технічною фіксацією скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Бориспільської окружної прокуратури Київської області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:
15.12.2021 року до провадження слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга на бездіяльність посадових осіб Бориспільської окружної прокуратури Київської області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Скаргу обґрунтовано тим, що 14.12.2021 року Бориспільською окружною прокуратурою зареєстровано заяву про кримінальне правопорушення щодо умисного невиконання, начальником сектору дізнання відділення поліції № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03.12.2021 року у справі № 359/12140/21 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. Однак, відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у встановлений законодавством строк, уповноваженими особами Бориспільської окружної прокуратури не внесено та не вжито заходів для проведення досудового розслідування, а також направлення матеріалів за підслідністю. Тому скаржник просив зобов`язати уповноважену особу Бориспільської окружної прокуратури внести до ЄРДР відповідні відомості на підставі вказаної заяви від 14.12.2021 року.

Скаржник в судовому засіданні підтримав скаргу та просив її задовольнити.

В судове засідання прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Як вбачається з матеріалів провадження, строк звернення до суду зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України, скаржником пропущено не було.

Суд, вислухавши доводи скаржника, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до ст. 1, 2 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Завданнями кримінального провадження є, серед іншого, те, щоб до кожного учасника була застосована належна правова процедура. Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні, такий контроль здійснюється шляхом прийняття рішень за скаргами на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, визначено главою 26 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 8 та ч. 5 ст. 9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Стаття 303 закріплює вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження.

Зокрема, у відповідності до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;
8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

10) повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Системний аналіз положень ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Як передбачено ст. 7,22 КПК України, одним з принципів кримінального процесу є змагальність, яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

І саме на слідчого, прокурора покладено обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань ч. 1 ст. 214 КПК України.

Тобто безумовною підставою для внесення даних в ЄРДР є встановлення фактичних даних які можуть свідчими про вчинення кримінального правопорушення, і таке право закріплено приписами КПК України за слідчим та прокурором, та відображено в тому числі у ч. 1 ст. 214 КПК України.

Таким чином, підстави до початку досудового розслідування законодавець визначив як «обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» (ч. 1 ст. 214 КПК).

Завданням службової особи правоохоронного органу, яка отримує джерело первинної інформації про ймовірно вчинене протиправне діяння (принаймні, якщо так вважає заявник), є визначення його попередньої правової кваліфікації.

Таке право є дискреційними повноваженнями органу який приймає рішення про внесення відомостей до ЄРДР, та не може залежити від думки або бажання інших учасників процесу, так як саме на орган досудового розслідування (прокурора, слідчого, дізнавача), покладається право на його проведення.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 Кримінального процесуального кодексу України досудовим розслідуванням визнається стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Так, ч. 3 ст. 382 КПК України передбачає кримінальну відповідальність за невиконання судового рішення.

Предметом злочину, передбаченого ст. 382 КК України, є: а) рішення, ухвала, постанова, вирок, судовий наказ, постановлені судами України, передбаченими Законом України «Про судоустрій і статус суддів»; б) рішення третейського суду, щодо якого компетентним судом України постановлено ухвалу про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду; в) рішення іноземного суду (суду іноземної держави; інших компетентних органів іноземних держав, до компетенції яких належить розгляд цивільних чи господарських справ; іноземних чи міжнародних арбітражів), дозвіл на примусове виконання якого на території України надано ухвалою компетентного суду; ухвала про виконання вироку суду іноземної держави, міжнародних судових установ; г) рішення Європейського суду з прав людини. Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 382 КК України, може характеризуватися: 1) невиконанням судового рішення, що набрало законної сили, або перешкоджанням його виконанню (ч. 1, 2 ст. 382 КК України); 2) невиконанням судового рішення, що набрало законної сили, або перешкоджанням його виконанню, заподіянням істотної шкоди охоронюваним законом правам і свободам громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб, причинним зв`язком між вказаною дією чи бездіяльністю та наслідками (ч. 3 ст. 382 КК України); 3) невиконанням рішення Європейського суду з прав людини (ч. 4 ст. 382 КК України). Суб`єкт злочину, передбаченого ст. 382 КК України, може бути як загальним (ч. 1 ст. 382 КК України, ч. 3 ст. 382 КК України - у разі перешкоджання судового рішення, із заподіянням істотної (значної) шкоди вказаним у цій частині статті правам, свободам чи інтересам), так і спеціальним (ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 382 КК України). Суб`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 382 КК України, може характеризуватися умисною виною у виді не тільки прямого, але і непрямого умислу (ч.ч. 1, 2, 4 ст. 382 КК України). Суб`єктивна сторона злочину, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України, у разі заподіяння істотної (значної) шкоди охоронюваним законом правам і свободам громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб, щодо цих суспільно небезпечних наслідків може характеризуватися умисною або необережною формою вини.

Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). З`ясувавши із заяви чи іншого джерела наявність зазначених ознак, уповноважена службова особа повинна мати право розпочинати процесуальні дії.

14.12.2021 року ОСОБА_3 звернувся до Бориспільської окружної прокуратури Київської області із заявою, у якій просив прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області внести до ЄРДР відомості за його заявою від 14.12.2021 року про вчинення кримінального правопорушення начальником сектору дізнання відділення поліції № 1 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , а саме умисне невиконання ним ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03.12.2021 року у справі № 359/12140/21.

Так, ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 (справа №359/12140/21) було розглянуто скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Бориспільського РУП ГУНП в Київської області в порядку ч.1 ст. 303 КПК, за результатами розгляду якої скаргу задоволено та зобов`язано уповноважених осіб Бориспільського РУП ГУНП в Київській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості, викладені у повідомленні про злочин від 01.12.2021 року та невідкладно розпочати досудове розслідування.

Відтак скаржником не доведено, що він дійсно звертався із ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03.12.2021 року до Бориспільського РУП ГУНП в Київській області, що може мати наслідком оскарження бездіяльності на підставі пункту 1 частини 1 статті 303 КПК.

Водночас, з матеріалів скарги вбачається, що до Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області та Бориспільської окружної прокуратури відповідна ухвала слідчого судді від 03.12.2021 року не надходила, доказів зворотньому матеріали скарги не містять. У цьому в`язку, на думку слідчого судді, відсутні відомості для внесення до ЄРДР за фактом невиконання ухвали слідчого судді згідно ст. 382 КК України.

Крім того, заявник має право в порядку ст. 214 КПК України звернутися до відповідних органів ДБР із заявою про вчинення злочину, в разі, якщо він вважає, що дійсно працівником поліції вчинено кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 303-309, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Бориспільської окружної прокуратури Київської області відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та оголошено 21.12.2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1