18.11.2021
Справа №642/2664/21
Провадження №1-кс/642/4429/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника органу прокуратури,
встановив:
ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність прокурора щодо прийняття процесуального рішення, вказуючи, що 04.11.2021 він звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 зі скаргою не недотримання слідчим розумних строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0004141. Заступник керівника обласної прокуратури надав відповідь ОСОБА_2 у формі листа, а не постанови, тому заявник вважає, що прокурором не його скарга не була розглянута, згідно вимог ст. 220 КПК України, тому звернувся до слідчого судді із даною скаргою, в якій просив зобов`язати розглянути його скаргу, як це передбачено ст. 220 КПК України.
Вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.
Зі змісту вказаної норми вбачається, що предметом оскарження слідчому судді в порядку Глави 26 КПК України може бути така бездіяльність, зокрема, у нездійсненні слідчим, дізнавачем, прокурором інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
При цьому, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію у даному кримінальному провадженні; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена. Таким чином, наведена норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.
Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 зі скаргою, у якій просив усунути порушення розумних строків досудового розслідування кримінального провадження №0004141.
Нерозгляд вказаного клопотання в порядку ст.220 КПК України став підставою для звернення ОСОБА_4 до слідчого судді з даною скаргою.
Статтею 220 КПК України передбачено порядок розгляду клопотань сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника під час досудового розслідування кримінального провадження слідчим, дізнавачем, прокурором.
Частиною 1 статті 3 КПК України визначено терміни, що їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, та значення, які вони мають.
Так, згідно з п.15 вказаної норми, прокурор - особа, яка обіймає посаду, передбачену статтею 15 Закону України "Про прокуратуру", та діє у межах своїх повноважень.
Згідно з п.9 ч.1 ст.3 КПК України, керівник органу прокуратури - Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури та їх перші заступники і заступники, які діють у межах своїх повноважень.
Прокурор та керівник органу прокуратури мають різні повноваження та правовий статус.
Таким чином, обов`язок розглянути у кримінальному провадженні клопотання осіб, зазначених у ст.220 КПК України, про виконання будь-яких процесуальних дій, порядок розгляду таких клопотань, а також строк, у який такі дії повинні бути вчинені, регламентовано для прокурора, уповноваженого в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування даного кримінального провадження.
Зі змісту скарги та доданих документів не вбачається, що керівник Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0004141, в рамках якого ОСОБА_6 подано скаргу, здійснює досудове розслідування такого кримінального провадження.
Натомість, виходячи зі змісту питань, вирішення яких ініційовано у скарзі ОСОБА_4 , вбачається, що він звертався до керівника Харківської обласної прокуратури як до керівника органу прокуратури, а не процесуального керівника конкретного кримінального провадження, в якому подає скаргу на недотримання розумних строків.
Порядок та строк розгляду клопотань учасників кримінального провадження керівником органу прокуратури у КПК України не визначений.
При цьому, положеннями ст. 220 КПК України передбачено порядок розгляду саме клопотань сторін кримінального провадження про вчинення процесуальних дій, а не скарг, відтак, ОСОБА_2 обрав невірний спосіб захисту. Оскарження рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування передбачено п. 9-1 ч.1 ст. 303 КПК України.
Отже, на підставі системного аналізу ст.ст.3, 39, 40, 220, 303 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що бездіяльність керівника органу прокуратури, яка полягає у невчиненні дій щодо розгляду клопотань учасників кримінального провадження, в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України, оскарженню не підлягає, оскільки така бездіяльність не стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.
Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
За таких обставин, оскільки бездіяльність, оскарження якої винесено заявником на вирішення слідчого судді, в порядку Глави 26 КПК України оскарженню не підлягає, тому відсутні правові підстави для відкриття слідчим суддею провадження за даною скаргою.
Керуючись ст.ст.214, 220, 303-309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність керівника органу прокуратури - відмовити.
Матеріали скарги з додатками повернути заявнику.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали суду.

Слідчий суддя