У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_5 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано наступним.

П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000005 від 06.01.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України.

Встановлено, що наказом директора Підприємства № 41-к/тр від 27.04.2020, ОСОБА_4 переведено на посаду лісничого Плосківського лісництва з 28.04.2020.

Водночас, досудовим розслідуванням встановлено, що лісничий Плосківського лісництва ОСОБА_4 , будучи представником влади посадовою особою правоохоронного органу (державної лісової охорони), уповноваженою на виконання вищевказаних адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій щодо здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від незаконних рубок, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, будучи ознайомленим зі своїми службовому обов`язками, через несумлінне ставлення до них, достовірно знаючи про факти незаконних рубок у кварталі 23 виділі 6 Плосківського лісництва ДП «Свалявське ЛГ», в період вересня 2020 року по лютий 2021 року неналежно виконав свої службові обов`язки щодо здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства у кварталі 23 виділі 6 Плосківського лісництва, не організував та не вжив заходів з охорони лісу від самовільних рубок, не здійснював заходи щодо попередження, виявлення фактів порушень лісового законодавства, а саме: пошкодження дерев до ступеня припинення росту, незаконних рубок дерев, та їх фіксування, не проводив огляди місць рубок, не вживав заходів до виявлення лісопорушників та притягнення їх до відповідальності, не подавав керівництву підприємства матеріали на осіб, які порушили лісове законодавство, на притягнення їх до дисциплінарної, адміністративної і кримінальної відповідальності.

Внаслідок неналежного виконання лісничим Плосківського лісництва ОСОБА_4 своїх службових обов`язків, невстановленими досудовим розслідуванням особами на території у кварталі 23 виділі 6 Плосківського лісництва ДП «Свалявське ЛГ» проведено незаконну рубку 162 дерев , а саме: 156 дерев породи «бук» з діаметрами пнів від 18,1 до 82 см та 6 дерев породи «граб» з діаметрами пнів від 28 до 44 см, що спричинило заподіяння державним інтересам у сфері лісового господарства збитків в розмірі 1 977 832,22 грн (один мільйон дев`ятсот сімдесят сім тисяч вісімсот тридцять дві гривні двадцять дві копійки), що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та відповідно до примітки 4 до ст. 364 КК України спричинило тяжкі наслідки.

Під час досудового розслідування, 09.01.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Вина підозрюваного підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду від 02.06.2021 з додатками, висновком ботанічного дослідження, висновком експерта № 3153 від 01.11.2021, листом від 21.12.20231 № 2270 з додатками, допитами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , наказом № 41-к/тр від 27.04.2020 та іншими доказами зібраними органом досудового розслідування.

З врахуванням обставин кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлених у кримінальному провадженні, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Злочин, який інкримінується підозрюваному, відповідно до вимог ч. 4 ст. 12 КК України є нетяжким, санкція за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від двох до п`яти років позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, а також розмір завданої кримінальним правопорушенням шкоди, враховуючи майновий стан підозрюваного, можуть підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Факт того, що Закарпатська область межує з Республікою Польщею, Словацькою Республікою, Угорщиною та Румунією дають підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинений ним злочин, може переховування від органів досудового розслідування та має реальні можливості покинути територію України з цією метою, як і в межах пункту пропуску через державний кордон України так і поза межами таких.

Підозрюваний ОСОБА_4 , з урахуванням відомих йому обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження, зможе вступати у позапроцесуальні відносини із свідками та схиляти їх до зміни даних слідству показань, оскільки зі свідками відповідного кримінального правопорушення він особисто знайомий. Це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких, а відсутність належного та ефективного заходу забезпечення кримінального провадження та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного може негативно відобразитися на результатах досудового розслідування.

Також ОСОБА_4 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зможе впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників/сторін кримінального провадження, з метою уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності, що є способом перешкоджання досудовому розслідуванню. Крім того, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання.

Таким чином, підставою застосування підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість: переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З урахуванням наведеного, викладених ризиків, особи підозрюваного, зокрема міцності соціальних зв`язків останнього, обставин вчинення ним злочинних дій, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжного заходу, передбаченого ст. 179 КПК України, у вигляді особистого зобов`язання, який буде в змозі забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти проголошеним ризикам з огляду на тяжкість повідомлення підозри.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Зазначив про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та обґрунтованість підозри.

У судовому засіданні підозрюваний свою вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнав, вважає підозру необгрунтованою. Разом з тим, проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не заперечує.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як установлено з матеріалів клопотання П`ятим слідчим відділом (із дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 06.01.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України.

У межах здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження в органу досудового розслідування виникла необхідність у зверненні з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.

У межах даного кримінального провадження 09.01.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Аналізуючи за змістом наведені правові норми та встановивши фактичні обставини справи, суд, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Обґрунтованість підозри не спростована належними та допустимими доказами, стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.

При цьому суд зазначає, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

При цьому слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Таким чином суд приходить до висновку, що ризики передбачені п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які лежать в основі клопотання сторони обвинувачення знаходять своє підтвердження та не спростовані стороною захисту. При цьому оцінка наявності існування ризиків проводиться у контексті чинників, перелічених у ч. 1 ст. 178 КПК. Така позиція суду базується на основі практики ЄСПЛ. Зокрема, у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява №9190/03 від 04.10.2005, зазначено: «Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, враховуються обставини, визначені ст. 178 КПК України.

Так, слідчим суддею враховано, що підозрюваний має постійне місце проживання та роботи, має сім`ю та раніше не притягувався до відповідальності.

З огляду на вищевказане, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення виконано вимоги пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним,обвинуваченим кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачених статтею 194 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає достатніми покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою та визначеною періодичністю; не відлучатися за межі території Мукачівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000005 щодо обставин вказаного кримінального провадження; залишити на зберіганні у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Згідно з ч. 7ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченомустаттею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

На думку слідчого судді запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання буде достатнім для попередження вищевказаних ризиків, з огляду на що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132,176-179,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 - задовольнити.
Обрати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання на строк до двох місяців, а саме до 09 березня 2022 року.

Покласти на підозрюваного у кримінальному провадженні №0000005 - ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою та визначеною періодичністю;

- не відлучатися за межі території Мукачівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000005 щодо обставин вказаного кримінального прова

- залишити на зберіганні у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Встановити строк дії ухвали та строк дії запобіжного заходу до 09 березня 2022 року (включно).

Повідомити підозрюваному письмово під розпис покладені на нього обов`язки.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити підозрюваному та прокурору.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 24.01.2022 о 09 год. 00 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1