Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2511/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000234 від 07.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернулася до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності на веб-сайти: 1.«https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», 2. « ІНФОРМАЦІЯ_1 », шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до частини 2 статті 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій й перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації: ІНФОРМАЦІЯ_2 закрити до них доступ на всіх його рівнях, а саме: інформаційному, логічному та апаратному, використовуючи свої технічні можливості, до скасування арешту у порядку, встановленому КПК України.
На обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, відомості про яке 07.10.2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000234, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що група невстановлених осіб, шляхом проведення операцій з використанням мережі Інтернет, при цьому використовуючи знак для товарів та послуг, фірмове найменування, що належить ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» (), шляхом вчинення шахрайських дій заволоділи коштами осіб у вигляді ставок.
Відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за результатами розгляду заяви про злочин від 05.10.2021 директора ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» () ОСОБА_4 , в якій остання зазначила, що ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» є власником відповідного знаку для товарів і послуг (порядкові номери заявок m202105105 від 05.03.2021, m202105108 від 05.03.2021, m202105102 від 05.03.2021). Разом з цим, на адресу Товариства почали надходити звернення громадян щодо шахрайських дій з боку невідомих осіб, які були вчинені через мережу Інтернет з незаконним використанням такого знаку для товарів та послуг, фірмового найменування, що належить ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА».
Так, під час проведення досудового розслідування допитано свідка, який підтвердив відомості викладені в заяві ОСОБА_4 про злочин, а також показав, що товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖОКЕР.ЮА» (код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) є суб`єктом господарювання, що здійснює свою діяльність у суворій відповідності до вимог законодавства України. Видами економічної діяльності ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» є організування азартних ігор (основний), видання комп`ютерних ігор, комп`ютерне програмування, веб-портали тощо.
ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» згідно рішення Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей (КРАІЛ) від 06.05.2021 №235 має ліцензію на провадження діяльності з організації та проведення азартних ігор казино в мережі Інтернет.
Також ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» є власником знаку для товарів і послуг (порядкові номери заявок m202105105 від 05.03.2021, m202105108 від 05.03.2021, m202105102 від 05.03.2021), під цим брендом («JOKER») Товариство здійснює свою діяльність в сфері організації та проведення азартних ігор казино в мережі Інтернет та саме за цією назвою ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» ідентифікують гравці, які бажають зіграти в азартну гру, скориставшись послугами зазначеного товариства.
Разом з цим свідок показав, що за останні декілька місяців на адресу Товариства почали надходити звернення громадян щодо шахрайських дій відносно них з боку невідомих осіб, які були вчинені через мережу Інтернет з незаконним використанням знаку для товарів та послуг, що належить ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА». Вказані громадяни, маючи на меті, через мережу Інтернет, пограти в азартну гру, що передбачає початкове внесення ставки, яка дає право на отримання виграшу (призу) та достовірно знаючи про те, що ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» є ліцензованим суб`єктом господарювання в сфері азартних ігор та дотримується всіх вимог діючого законодавства, хотіли скористатися послугами вказаної компанії.
Як пояснили зазначені громадяни (гравці), після створення ними запитів через пошукову систему «Google», із запитом «JOKER» брендом компанії ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА», ними були виявлені декілька посилань на невідомі сайти за такою ж ідентифікуючою назвою. Перейшовши на ці сайти вони побачили розміщений на них знак для товарів і послуг (торгівельну марку), що зареєстрована та належить ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА».
У подальшому, після внесення ними коштів у вигляді ставки для проведення гри та отримання ними виграшів (призів), кошти, що підлягали виплаті (видачі) гравцю, не виплачувалися, більше того, мали місце ситуації, коли гравець вносив ставку, але навіть не встигав пограти, оскільки просто вимушено «залишав» сайт псевдо-організатора азартних ігор.
Враховуючи вищевказані факти, керівництво ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» доручило уповноваженій особі встановити наявність в мережі Інтернет торгівельних марок аналогічних тим, що належать ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА». Провівши пошук та скориставшись інформацією отриманою від гравців, останнім було виявлено низку посилань на невідомі сайти, зокрема: « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та « ІНФОРМАЦІЯ_1 », перейшовши на які свідок побачив розміщений на них знак для товарів і послуг (торгівельну марку), що зареєстрований та належить ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» та фактично являється брендом вказаного товариства.
Також, свідок зазначив що, незаконне використання об`єктів права інтелектуальної власності ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» полягає у несанкціонованому створенні невстановленими особами веб-сторінок, що за своїм контентом (наповненням) містить знак ідентичний тому, який розміщений на офіційній веб-сторінці ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА».
Протиправні дії невстановлених осіб щодо гравців полягають у заволодінні їх грошовими коштами, які вносяться в якості ставки, що дає право на отримання виграшу (призу), імовірність отримання і розмір якого повністю або частково залежать від випадковості, а також знань і майстерності гравця та у подальшому, невиплатою такої винагороди. Тим самим, враховуючи те, що вказані дії вчиняються шляхом проведення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, у діях невстановлених осіб вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Для встановлення втраченого прибутку та визначення приблизного розміру здобутих незаконним шляхом невідомими особами грошових коштів за посиланнями на незаконні інтернет ресурси було здійснено аналітичний розрахунок з застосуванням відкритих статистичних інтернет застосунків та порядком формування статистичних даних ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА».
Згідно доданого при допиті аналітичного звіту ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» втрачений дохід за період функціонування шахрайських інтернет ресурсів (6 місяців) розрахована приблизна сума збитків, нанесених ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» шляхом вчинення шахрайських дій з боку невідомих осіб, яка складає 2 287 917,00 (два мільйони двісті вісімдесят сім тисяч дев`ятсот сімнадцять) гривень. Дана сума також є доходом отриманим невідомими особами з застосуванням незаконних інтернет ресурсів, що шахрайським шляхом з введенням в оману користувачів, застосовуючи впізнавані завдяки рекламі торгівельні марки, належні ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА», заволоділи майном таких користувачів.
Крім того, під час здійснення досудового розслідування, проведено огляд інтернет ресурсів (веб-сайтів), зокрема: « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та « ІНФОРМАЦІЯ_1 », у ході проведення якого встановлено факт використання та розміщення на вищевказаних веб-сайтах знаку для товарів і послуг, фірмового найменування (порядкові номери заявок m202105105 від 05.03.2021, m202105108 від 05.03.2021, m202105102 від 05.03.2021), власником якого є ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» ().
У листі Державного департаменту інтелектуальної власності міністерства освіти і науки України № 16-14/231 від 22.01.2007 «щодо веб-сайту як об`єкта авторського права» зазначено, що відсутність у законодавстві про авторське право визначення поняття «веб-сайт» не може бути перепоною у правовій охороні «веб-сайту», «веб-сторінки», «веб-порталу» як об`єктів авторського права, якщо вони є творами, тобто результатами творчої діяльності людини. Таким чином, враховуючи те, що веб-сайт розроблений та створений за допомогою інтелектуальної, творчої діяльності людини, він є об`єктом права інтелектуальної власності.
Майновим правом інтелектуальної власності, крім іншого, є право на використання об`єкта права інтелектуальної власності, що зазначено у статті 424 Цивільного кодексу України.
Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що є достатні підстави вважати, що майнові права інтелектуальної власності на веб-сайти: 1. «https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», 2. « ІНФОРМАЦІЯ_1 », використовуються як засоби вчинення кримінального правопорушення.
Крім того, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність достатніх підстав вважати, що майнові права інтелектуальної власності на зазначені вище веб-ресурси фактично є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що є предметом досудового розслідування, а тому такі майнові права повністю відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.
Так, майнові права на об`єкти інтелектуальної власності веб-сайти: 1. «https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», 2. « ІНФОРМАЦІЯ_1 », відповідно до постанови прокурора від 25.01.2022, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000234 від 07.10.2021.
Отже підставами та метою накладення арешту на них є запобігання подальшому незаконному використанню веб-ресурсів «https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», « ІНФОРМАЦІЯ_1 », які зареєстровані невстановленими досудовим розслідуванням особами, однак використовують вказані сайти для введення в оману гравців та незаконного заволодіння їх коштами, незаконного використання знаку для товарів і послуг ТОВ «ДЖОКЕР.ЮА» (), яка здійснює свою діяльність відповідно до законодавства. Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що вказані веб-ресурси є знаряддям вчинення кримінального правопорушення. Тому, виникла необхідність у накладенні арешту на майнові права інтелектуальної власності на веб-ресурси 1. «https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», 2. « ІНФОРМАЦІЯ_1 », шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до частини 2 статті 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій й перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації: ІНФОРМАЦІЯ_2 закрити до них доступ на всіх його рівнях, а саме: інформаційному, логічному та апаратному, використовуючи свої технічні можливості.
Прокурор у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином, подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності. Клопотання підтримала, просила задовольнити.
Клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його протиправного використання, зміни, приховування, відчуження тощо, до розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на майнові права. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до його відчуження, передачі, приховування, зникнення, втрати, знищення, використання.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).
Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно (майнові права на веб-сайти) є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Отже таке майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України.
Тому, з огляду на положення ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, перетворення, втрати, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. А тому є всі передбачені ст.170 КПК України підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.
При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000234.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно (майнові права ІВ на веб-сайти), із закриттям доступу до нього на всіх рівнях інформаційному, логічному та апаратному.
Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000234 від 07.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майнові права інтелектуальної власності, на веб-сайти, а саме: 1.«https://sites.google.com/view/wiki-jokerwin», 2. « ІНФОРМАЦІЯ_1 », шляхом зобов`язання інтернет-провайдерів, що здійснюють діяльність на території України, які відповідно до частини 2 статті 42 Закону України «Про телекомунікації» включені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій й перелік яких міститься на офіційному веб-сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації: ІНФОРМАЦІЯ_2 закрити доступ до цих веб-сайтів на всіх його рівнях, а саме: інформаційному, логічному та апаратному, використовуючи свої технічні можливості, до скасування арешту у порядку, встановленому КПК України.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1