Справа № 192/1229/21
Провадження № 1-і/192/1/21
Ухвала
про призначення судового розгляду

27 серпня 2021 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області, обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000011, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 березня 2021 року, відносно ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , в с. Сурсько-Михайлівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, який до затримання був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживав в АДРЕСА_2 , на даний час утримується в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:

27 серпня 2021 року з Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра до Солонянського районного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000011, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 березня 2021 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою судді від 27 серпня 2021 року в даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання (а.с. 23).

В підготовчому судовому засіданні сторони судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики, які стали підставою застосування запобіжного заходу не зникли та не змінились.

Потерпілі в підготовче судове засідання не з`явились, про час та місце підготовчого судового засідання повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили.

З`ясувавши думку учасників судового провадження, які з`явились, суд постановив проводити підготовче судове засідання у відсутність потерпілих.

Обвинувачений проти призначення справи до судового розгляду не заперечував, проти клопотання прокурора, щодо продовження застосування запобіжного заходу, щодо нього, у вигляді тримання під вартою заперечував, та зазначив, що він зобов`язується з`являтись до суду і тому просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Захисник підтримав думку свого підзахисного, а також просив суд розглянути питання застосування до підзахисного більш м`якого виду запобіжного заходу.

Суд, заслухавши прокурора, обвинуваченого, його захисника вважає, що по даному кримінальному провадженню є всі підстави для призначення судового розгляду, а клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Угод про визнання винуватості чи про примирення в порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло.

Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Солонянському районному суду Дніпропетровської області.

На досудовому слідстві, ухвалою слідчого судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 02 липня 2021 року, щодо обвинуваченого, було обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк застосування до 29 серпня 2021 року.

Прокурором в своєму клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого зазначено, що на даний час ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не змінились, оскільки обвинувачений немає постійного місця проживання та роботи, вчинив ряд тяжких злочинів та усвідомлює, що може понести покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, при цьому обвинувачений неодноразово судимий, за злочини проти власності. Окрім цього показання свідків та потерпілих можуть спонукати обвинуваченого здійснити незаконний вплив на вказаних свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також здійснити вплив на потерпілого. Враховуючи, що обвинувачений раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, вчинив злочин в період незнятої та непогашеної судимості, що свідчить про стійку злочинну поведінку, схильність до вчинення злочинів та наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України та ч. 1 ст. 121 КК України, вчиненні в період незнятої та непогашеної судимості за злочини проти власності (а.с. 3-9).

Підставою застосування відносно обвинуваченого на стадії досудового розслідування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, було наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінивши наведені прокурором доводи, суд вважає, що оскільки обвинувачений проживав до затримання не за місцем реєстрації, офіційно не працевлаштований, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні немає, тобто немає міцних соціальних зв`язків, обвинувачується у вчиненні злочинів в період незнятої та непогашеної судимості, які вчинив на протязі року після звільнення з місць позбавлення волі після відбуття покарання, тому на думку суду на даний час існують і не змінилися: ризик переховування від суду обвинуваченого та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, і тому суд вважає, що прокурором доведено в підготовчому судовому засіданні наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Що стосується доводів сторони обвинувачення, щодо існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо незаконного впливу на свідків та потерпілого, то суд вважає, що стороною обвинувачення не доведено існування зазначеного ризику відносно обвинуваченого на даній стадії кримінального провадження.

З врахуванням зазначеного суд вважає, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню, і строк запобіжного заходу продовженню до 25 жовтня 2021 року включно, враховуючи, що судове провадження перебуває на начальній стадії.

Оскільки слідчим суддею при застосування запобіжного заходу не було визначено заставу обвинуваченому, тому суд вважає, що на даний час враховуючи, що обвинувачений обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, підстав для визначення застави немає.

Суд вважає, що не підлягають задоволенню і доводи обвинуваченого та його захисника, щодо зміни запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, оскільки сторона захисту не надала на обґрунтування своїх доводів жодних доказів, як і доказів, що спростовують доводи сторони обвинувачення. Крім того, суд зауважує, що обвинувачений обвинувачується у неодноразовому вчиненні тяжких злочинів за своїм місцем мешкання в с. Сурсько-Михайлівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, і перебування обвинуваченого в даному населеному пункті в порядку запобіжного заходу може призвести до вчинення обвинуваченим нових корисливих злочинів. Тому застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, не може забезпечити його належної поведінки та суперечили б інтересам держави.

Також суд не приймає доводи захисника щодо неможливості розгляду клопотання прокурора про продовження тримання під вартою, оскільки дане клопотання подано з пропуском встановленого ч. 1 ст. 199 КПК України строку з таких підстав.

Як вбачається з клопотання прокурора про продовження тримання під вартою, строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 29 серпня 2021 року, при цьому саме клопотання про продовження тримання під вартою подано 27 серпня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК України - клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Оскільки за своєю юридичною природою процесуальні дії або утримання від них виступають засобом реалізації суб`єктивних прав і юридичних обов`язків учасників правовідносин, то й процесуальні строки поділяються на строки реалізації права та строки виконання обов`язку. Їх недотримання спричиняє різні правові наслідки.

Закінчення строків реалізації права призводить до втрати можливості з боку носія цього права ним скористатися. Саме строк реалізації права може бути поновлений у встановленому порядку з відновленням і втраченої у зв`язку із закінченням строку можливості реалізувати право.

Закінчення строку виконання обов`язку не спричиняє його припинення. Обов`язкова дія повинна бути виконана і після закінчення строку, крім випадків коли виконання обов`язку призведе до порушення процесуальних прав учасників провадження. Пропуск строку виконання обов`язку, на відміну від пропуску строку реалізації права, спричиняє застосування до осіб, що пропустили строк, дисциплінарних стягнень, якщо строк пропущений оперативним підрозділом, слідчим, прокурором, слідчим суддею або суддею, або заходів забезпечення кримінального провадження, якщо строк пропущений учасником кримінального провадження.

Стаття 199 КПК України встановлює два процесуальних строки: 1) п`ятиденний строк на звернення з клопотанням про продовження строків тримання під вартою; 2) строк розгляду клопотання слідчим суддею.

Ці строки є строками виконання обов`язку, а, отже не можуть бути поновлені. Перший тому, що він носить виключно процедурний (організаційно-забезпечувальний) характер і ч. 5 ст. 199 КПК України не пов`язує обов`язок слідчого судді відмовити у продовженні строку тримання під вартою у зв`язку з його недотриманням; другий, для порівняння, - тому, що його поновлення призведе до порушення гарантованих Конституцією прав підозрюваного, обвинуваченого.

Виходячи з усталеної практики Верховного Суду клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням із прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Якщо ж таке клопотання подане пізніше, воно вважається поданим із порушенням процесуальних строків. Слідчий суддя, суд у такому випадку, приймаючи клопотання до розгляду, зобов`язаний порушити питання про відповідальність слідчого, прокурора, який порушив процесуальний строк, перед органами, які уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності (наприклад, перед прокурором вищого рівня).

Отже, пропуск п`ятиденного строку на звернення слідчого, прокурора до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, який, як вказувалося вище, носить процедурний (організаційно-забезпечувальний) характер може бути апеляційним доводом сторони захисту лише при оскарженні ухвали про продовження строків тримання під вартою.

Зазначені висновки суду відповідають правовій позиції Верховного Суду викладеній в постанові від 08 квітня 2020 року у справі № 263/15845/2019.

Таким чином, суд вважає, що пропуск прокурором строку на подання клопотання про продовження тримання під вартою обвинуваченого не тягне за собою підставу для його не розгляду судом і тому доводи захисника в цій частині безпідставні.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Таким чином, є достатні підстави для призначення в даному кримінальному провадженні судового розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити по кримінальному провадженню №0000011, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 березня 2021 року, відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 3 ст. 185 КК України, судовий розгляд у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солонянського районного суду Дніпропетровської області на 06 вересня 2021 року о 11 годині 00 хвилин.

Клопотання прокурора про продовження тримання під вартою ОСОБА_3 задовольнити частково.

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 продовжити до 25 жовтня 2021 року включно.

В задоволені іншої частини клопотання прокурора про продовження тримання під вартою ОСОБА_3 відмовити.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілих, обвинуваченого, його захисника.

Порушити перед керівником Дніпровської обласної прокуратури питання про дисциплінарну відповідальність прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 , у зв`язку з пропуском ним строку встановленого ч. 1 ст. 199 КПК України на подання до суду клопотання про продовження тримання під вартою ОСОБА_3 .

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1