Справа № 991/1551/19
Провадження 1-і/991/16/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 грудня 2021 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (далі суд),

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про видачу оригіналів речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 17.08.2018 за №0002019,

ВСТАНОВИВ:
1.Стислий опис судового провадження.
07.11.2019 до Вищого антикорупційного суду (ВАКС) зі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України (нині Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора - САП ОГП) надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 17.08.2018 за №0002019, щодо обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 КК «Декларування недостовірної інформації».

Ухвалою ВАКС від 24.11.2020 закрито кримінальне провадження від 17.08.2018 №0002019 на підставі пункту 4 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) внаслідок прийняття рішення Конституційного Суду України від 27.01.2020 №13-р/2020, яким зокрема статтю 366-1 КК визнав неконституційною і такою, що втрачає чинність із дня ухвалення цього рішення, та вирішено питання щодо долі речових доказів.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (АП ВАКС) від 02.03.2021 скасовано ухвалу ВАКС від 24.11.2020 та призначено новий розгляд у ВАКС кримінального провадження від 17.08.2018 №0002019.

Ухвалою ВАКС від 01.04.2021 закрито на підставі пункту 4 частини 1 статті 284 КПК кримінальне провадження від 17.08.2018 №0002019 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 366-1 КК «Декларування недостовірної інформації», та вирішено питання щодо речових доказів, а саме залишено у матеріалах даного кримінального провадження визнані за постановою про визнання речовими доказами від 12.11.2018 - договір позики від 10.07.2014, розписка від 10.07.2014, письмове зобов`язання - та повернуто володільцям інші речові докази.

Ухвалою АП ВАКС від 27.05.2021 частково задоволено апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 , змінено ухвалу ВАКС від 01.04.2021 шляхом виключення з мотивувальної частини останнього абзацу сторінки шостої ухвали, та в решті ухвалу ВАКС від 01.04.2021 залишено без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Ухвалою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 09.07.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою захисника, який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу ВАКС від 01.04.2021 та ухвалу АП ВАКС від 27.05.2021.

Ухвалою ВАКС від 15.07.2021 відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_6 про повернення оригіналів речових доказів, яка залишена без змін ухвалою АП ВАКС від 06.10.2021.

2. Короткий виклад питання та позицій учасників судового провадження.
29.11.2021 до ВАКС надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах представника ОСОБА_6 про видачу володільцю оригіналів документів, вилучених на виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 18.10.2018 по справі №760/26651/18, а саме: договору позики від 10.07.2014, укладеного між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , розписки позики від 10.07.2014, складеної ОСОБА_7 про отримання від ОСОБА_8 коштів, письмового зобов`язання, складеного ОСОБА_7 , які перебувають в матеріалах кримінального провадження від 17.08.2018 №0002019 як речові докази, долучивши замість них до кримінального провадження завірені копії, що аргументовано посиланнями на те, що оригінали таких документів необхідні для подання як доказів у цивільній справі №757/38773/17-ц, у якій ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.11.2021 призначено новий розгляд, та відтак такі потрібні володільцю саме в оригіналах, зокрема для їх дослідження судом та/або проведення почеркознавчої експертизи.

Судовий розгляд такого клопотання призначено на 09.12.2021 з перервою до 20.12.2021.

В судове засідання адвокат ОСОБА_5 не прибув, та 15. 12.2021 подав письмову заяву, де просив залишити без розгляду подане клопотання у зв`язку із вилученням оригіналів документів внаслідок чого їх повернення об`єктивно неможливо. Інші учасники даного кримінального провадженні були належним чином повідомлені про час і місце судового засідання, однак не прибули в таке, проте їх неприбуття не перешкоджало судовому розгляду клопотання. Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду клопотання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалась.

3. Обґрунтування позиції суду.
КПК не визначена процедура розгляду судом питання про повернення володільцям оригіналів речових доказів у кримінальному провадженні, проте враховуючи, що клопотання про повернення оригіналів речових доказів за сутністю стосується процедури виконання судового рішення, яким перед тим вирішена доля конкретних речових доказів у певному кримінальному провадженні, та виконання вироку чи ухвали слідчого судді, суду це завершальна стадія судового провадження, а набрання судовим рішенням законної сили є обов`язковою умовою його виконання та підставою реалізації всіх викладених у ньому питань, суд вважає, що під час розгляду такого питання необхідно керуватись загальними нормами статей 532-539 розділу VIII КПК «Виконання судових рішень» (з врахуванням конкретного виду судового рішення, оскільки статті 536-539 КПК стосуються виключно питань, пов`язаних з виконанням вироку).

Частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього Кодексу

Відповідно до частини 1 статті 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, належать змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, тобто згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Також до загальних засад кримінального провадження належить диспозитивність, зміст якої розкрито в статті 26 КПК, а саме, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що у судове засідання заявник не прибув та не підтримав клопотання, подавши заяву про залишення такого без розгляду, чим диспозитивно відмовився від використання свого права, суд вважає таку заяву належною до задоволення.

Керуючись статтями 7,9, 372, 532-539 КПК суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Залишити без розгляду клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про видачу оригіналів речових доказів.

Ухвала не підлягає оскарженню та набирає законної сили з моменту оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3