УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 погоджено заступником начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000365 від 18.05.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Жуківці Обухівського району Київської області, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 погоджено заступником начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000365 від 18.05.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

У клопотанні зазначено, що слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000365 від 18.05.2021 за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення

За обставин, викладених у клопотанні встановлено, що в порушення вимог нормативно правових актів, ОСОБА_4 , будучи обізнаними із законними умовами поводження з бойовими припасами, усвідомлюючи наслідки своїх суспільно-небезпечних дій, направлених проти громадської безпеки в частині захисту життя та здоров`я людей від негативного впливу руйнуючого характеру бойових припасів, в результаті їх неконтрольованого обігу, в порушення вимог законодавства України, яким регулюється порядок поводження з бойовими припасами, вирішив стати на злочинний шлях та вчинив кримінальні правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 діючи з прямим умислом, в порушення вимог ст.ст. 41, 92 Конституції України, ст. ст. 178, 328 Цивільного кодексу України, додатку № 1, затвердженого п. 1 постанови Верховної Ради України від 07.06.1992 № 2471-XII «Про право власності на окремі види майна», п.п. 1-4, 9, 15 Постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 №576 «Про затвердження Положення про дозвільну систему», п. п. 2.8., 8.1., 8.9 Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 №622 «Про затвердження Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, без передбаченого законом дозволу, у невстановлений досудовим розслідуванням час, місці та спосіб, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на придбання бойових припасів, незаконно придбав, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, та почав незаконно зберігати 12 металевих предметів вкритих шаром фарби зеленого (захисного) кольору, за візуальними ознаками ідентичних корпусам бойових осколкових наступальних гранат типу РГН з маркуванням на них: «РГН 254-138-88» та 1 металевий цинк з вмістом, за візуальними ознаками та маркуванням ідентичній цинку з 20 підривачами до ручних гранат, з наявним маркуванням: «УДЗ ЬІЦ-28-88», за місцем проживання, а саме у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 .

19.08.2021 в період часу з 07 годин 27 хвилин по 12 годин 39 хвилин, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення обшуку у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: 12 металевих предметів вкритих шаром фарби зеленого (захисного) кольору, за візуальними ознаками ідентичних корпусам бойових осколкових наступальних гранат типу РГН з маркуванням на них: «РГН 254-138-88» та 1 металевий цинк з вмістом, за візуальними ознаками та маркуванням ідентичній цинку з 20 підривачами до ручних гранат, з наявним маркуванням: «УДЗ ЬІЦ-28-88», які ОСОБА_4 за вищевикладених обставин придбав та зберігав за місцем проживання, без передбаченого законом дозволу.

Згідно довідки про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 19.08.2021 серед виявлених предметів: 12 металевих предметів вкритих шаром фарби зеленого (захисного) кольору, за візуальними ознаками ідентичних корпусам бойових осколкових наступальних гранат типу РГН з маркуванням на них: «РГН 254-138-88» віднесено до ІІ категорії вибухонебезпеки.

Крім цього, згідно довідки про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 19.08.2021 серед виявлених предметів: 1 металевий цинк з вмістом, за візуальними ознаками та маркуванням ідентичний цинку з 20 підривачами до ручних гранат, з наявним маркуванням: «УДЗ ЬІЦ-28-88» віднесено до ІІ категорії вибухонебезпеки.

З урахуванням цих обставин, ОСОБА_4 на думку сторони обвинувачення, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтування клопотання

Як зазначено у клопотанні 19.08.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

При цьому зазначено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: 21.05.2021 допитаний в якості свідка ОСОБА_8 , повідомив, що на початку січня 2021 року він перебував за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , де останній демонстрував наявність у нього зброї, зовні схожої на вогнепальну; 24.05.2021, допитаний в якості свідка ОСОБА_9 повідомив, що в ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , незаконно зберігає вогнепальну зброю та бойові припаси, без передбаченого законом дозволу за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 ; 21.07.2021, допитаний в якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що він знає ОСОБА_11 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та охарактеризував його як такого, який не має постійного місця роботи; протоколом за результатами проведення оперативно-технічного заходу від 24.06.2021, згідно якого встановлено, що ОСОБА_4 підтримує тісний зв`язок з ОСОБА_12 . Зі змісту телефонних розмов ОСОБА_4 та ОСОБА_12 встановлено, що ОСОБА_4 неодноразово повідомляв ОСОБА_12 про наявність за місцем його проживання вогнепальної зброї;протоколом за результатами проведення оперативно-технічного заходу від 24.06.2021, згідно якого встановлено, що ОСОБА_4 підтримує тісний зв`язок з ОСОБА_12 . Зі змісту телефонних розмов ОСОБА_4 та ОСОБА_12 встановлено, що ОСОБА_4 неодноразово повідомляв ОСОБА_12 про наявність за місцем його проживання вогнепальної зброї; згідно листа, що надійшов від УІАП ГУНП в Київській області від 18.08.2021, згідно якого встановлено, що відповідно до інформаційних підсистем «Зареєстрована зброя» та «Особа» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» за громадянином ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зброя не зареєстрована; протоколом проведення обшуку від 19.08.2021 в період часу з 07 годин 27 хвилин по 12 годин 39 хвилин, за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення обшуку у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: 12 металевих предметів вкритих шаром фарби зеленого (захисного) кольору, за візуальними ознаками ідентичних корпусам бойових осколкових наступальних гранат типу РГН з маркуванням на них: «РГН 254-138-88» та 1 металевий цинк з вмістом, за візуальними ознаками та маркуванням ідентичній цинку з 20 підривачами до ручних гранат, з наявним маркуванням: «УДЗ ЬІЦ-28-88», які ОСОБА_4 за вищевикладених обставин придбав та зберігав за місцем проживання, без передбаченого законом дозволу; довідки про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 19.08.2021 згідно якої серед виявлених предметів: 12 металевих предметів вкритих шаром фарби зеленого (захисного) кольору, за візуальними ознаками ідентичних корпусам бойових осколкових наступальних гранат типу РГН з маркуванням на них: «РГН 254-138-88» віднесено до ІІ категорії вибухонебезпеки; довідки про категорію небезпечності виявлених вибухових матеріалів від 19.08.2021 згідно якої серед виявлених предметів: 1 металевий цинк з вмістом, за візуальними ознаками та маркуванням ідентичний цинку з 20 підривачами до ручних гранат, з наявним маркуванням: «УДЗ ЬІЦ-28-88» віднесено до ІІ категорії вибухонебезпеки.

Окрім цього, відповідно до зібраних під час досудового розслідування матеріалів, в тому числі матеріалів наданих працівниками УКР ГУНП в Київській області за результатами виконання доручень слідчого в порядку ст. 40 КПК України, встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно зберігає вогнепальну зброю та бойові припаси, без передбаченого законом дозволу за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1

На даний час, орган досудового розслідування вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з особами, причетними до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Як зазначено у клопотанні, більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 , призведуть до продовження злочинної діяльності, наддадуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження, або перешкоджати цьому іншим шляхом. Таким чином, на думку слідчого до ОСОБА_4 необхідно застосувати найбільш суворий запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб, без визначення розміру застави.

Доводи сторін

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив обрати запобіжний захід на два місяці, в обґрунтування необхідності обрання дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 навів ті обставини, що існує обґрунтована підозра у вчиненні останнім кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 . Повідомив, що останній вину визнає, ризики вказані прокурором жодним чином не підтверджуються. Просить відмовити в задоволені клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, адже ОСОБА_4 потрібно працювати. При цьому надав документ, що підтверджує наявність захворювання в ОСОБА_4 .

Підозрюваний ОСОБА_4 повністю підтримав позицію свого захисника. Повідомив, що він вину визнає та щиро розкаюється у вчиненому. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали, додатково долучені в судовому засіданні документи, дійшов наступного висновку.

Мотивація суду

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000365 від 18.05.2021 за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри причетності ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею документами під час розгляду клопотання.

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є одними з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

19.08.2021 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Як зазначено у положеннях ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

При цьому суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

При вирішенні питання про доцільність застосування запобіжного заходу, також необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» у національному законодавстві не визначене, то, відповідно дост. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд має враховувати позицію Європейського Суду з прав людини, відображену у рішенні від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (пункті 175) відповідно до якого «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також див. рішення у справі «Кущ проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, його формулювання містить інформацію про те, що ОСОБА_4 дійсно при встановлених досудовим слідством обставинах міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, тобто наявна обґрунтована підозра у злочині, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Що стосується особи ОСОБА_4 , суд приймає до уваги, що він, перебуває в цивільному шлюбі, має місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Крім того, відомостей про можливе ухилення від органів досудового слідства та суду у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою прокурором суду не надано, що свідчить про міцний побутовий зв`язок.

Згідно п.6 ч.2ст.184 КПК України клопотання прокурора повинно містити зокрема обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Проте в клопотанні відсутні обґрунтування неможливості запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Не надав таких обґрунтувань прокурор і в судовому засіданні.

Таким чином суд констатує, що прокурором не доведено обставини, передбачені п. 3 ч.1ст.194 КПК України.

Відповідно до ч.4ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Отже за таких підстав суд, керуючись ч.4ст.194 КПК України вважає можливим обмежитись обранням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, а саме: з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки, а саме: не залишати житло без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 21 години по 06 годину наступного дня за адресою місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 ; прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом; утримуватися від спілкування із свідками, експертами в даному кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора слідчого судді або суду; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 32, 131, 132, 176 178, 181, 183-184, 193-194, 196, 202, 369-372, 395 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки передбачені ст.194 КПК України:

-не залишати житло без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 21 години по 06 годину наступного дня за адресою місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 ,

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

-утримуватися від спілкування із свідками, експертами в даному кримінальному провадженні;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора слідчого судді або суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 визначати в межах строку досудового розслідування, до 19 жовтня 2021 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного судупрокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1