Провадження №: 1-кс/755/4579/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" жовтня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_2.,

при секретарі ОСОБА_3.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_1 в інтересах ТОВ «Кліментон» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000606 від 09.07.2020 року,

за участю:

адвоката ОСОБА_1.,

прокурора ОСОБА_4.,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_1. в інтересах ТОВ «Кліментон» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000606 від 09.07.2020 року.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 08.12.2020 накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Кліментон», а саме: приміщення № 27 по вул. Пушкінська, 25 в м. Києві, площею 91 кв.м., реєстраційний номер 000. Адвокат зазначає, що по спливу понад 9 місяців, жодній особі не повідомлено про підозру, жодної слідчої дії не проведено, в тому числі не проведено огляд арештованого майна. Крім цього, на даний час, проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000606 від 09.07.2020 року доручено СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві. Вважає, що вказаний арешт на майно повинен бути скасований, оскільки у арешті відпала потреба, а також правова підстава для його застосування. Адвокат ОСОБА_1. в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання, оскільки передчасно вирішувати долю речових доказів в даному кримінальному провадженні. Заслухавши думку і доводи представника власника майна, прокурора, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 08.12.2020 року накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Кліментон», а саме: приміщення № 27 по вул. Пушкінська, 25 в м. Києві, площею 91 кв.м., реєстраційний номер 000. Постановою прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Київської міської прокуратури ОСОБА_5. від 22.07.2021 року визнано підслідність у кримінальному провадженні № 0000606 від 09.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, за слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м. Києві. Арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідування кримінального правопорушення.

Для ефективного розслідування кримінального правопорушення орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

З огляду на вказане, майно, яке відповідає визначеним у п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України критеріям та має ознаки речових доказів, повинно вилучатись та арештовуватись незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

У ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт у порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Разом з тим, за змістом ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства, держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного, неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що: в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба; арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора.

Зазначені положення кримінального процесуального закону також узгоджуються і з практикою Європейського суду з прав людини, у відповідності до якої володіння майном повинно бути законним (рішення ЄСПЛ у справі «Іатрідіс проти Греції» 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення ЄСПЛ у справі «Антріш проти Франції» 22.09.1994 р. та у справі «Кушоглу проти Болгарії» 10.05.2007 р.). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» 23.09.1982р.).

Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» 21.02.1986 р.).

Слідчий суддя в даному випадку враховує вимоги ч. 3 ст. 132, ч. 1 ст. 174 КПК України та виходить з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні - вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Аналізуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини та підстави, з наявністю яких закон пов`язує можливість вирішити питання про скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Крім цього, прокурором у судовому засіданні не були спростовані доводи заявника про відсутність необхідності та доцільності продовження накладеного арешту.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000606 від 09.07.2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-174, 309, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_1 в інтересах ТОВ «Кліментон» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000606 від 09.07.2020 року - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 08.12.2020 року, а саме на приміщення № 27 по вул. Пушкінська, 25 в м. Києві, площею 91 кв. м., реєстраційний номер 000.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошено 28 жовтня 2021 року о 09 годині 45 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_2