Справа № 368/1301/20
Провадження 1-кп-120/21
ухвала
Іменем України

29 липня 2021 року Обухівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , обвинувачених: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , потерпілих ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , представниці потерпілої ОСОБА_18 , розглянувши у закритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000004 від 11.01.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 146-1, ч. 2 ст. 127, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 152 КК України; ОСОБА_12 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 146-1, ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 152 КК України; ОСОБА_13 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 146-1, ч. 2, ст. 127 КК України, ОСОБА_15 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 146-1 КК України; ОСОБА_14 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України,
В С Т А Н О В И В:

В провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказане кримінальне провадження.
Під час судового засідання 29.07.2021 року, захисник ОСОБА_9 , заявив клопотання про відвід головуючому судді ОСОБА_1 . Свою заяву обґрунтував тим, що 30.06.2021 року був допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_19 . Так, в ході допиту свідка ОСОБА_19 прокурор здійснював тиск на свідка, однак, головуючий суддя ОСОБА_1 ніяк на це не реагувала, зауваження прокурору не робила. Аналогічно поведінку суддя допустила під час допиту свідка ОСОБА_20 та потерпілого ОСОБА_21 . Окрім цього, неодноразово, головуючим суддею ОСОБА_1 ігнорувались клопотання захисту щодо зміну запобіжних заходів обвинуваченим, та задовольняються типові клопотання обвинувачення щодо продовження запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою та цілодобового домашнього арешту. Вважає, що вказані клопотання обвинувачення необґрунтовані, а суддя ОСОБА_1 є упередженою, в зв`язку із чим вона повинна бути відведена від участі в судовому засіданні, оскільки в Обухівському районному суді Київської області достатньо професійних суддів, які своєю неупередженою поведінкою створять умови для справедливого розгляду даного кримінального провадження, який виключить сумнів інших учасників в обвинувальному нахилі головуючого судді.
Інші обвинувачені та захисники вказане клопотання підтримали.
Прокурор проти вказаного клопотання заперечив, представник потерпілої ОСОБА_22 , потерпілий ОСОБА_16 проти вказаного відводу заперечували, вважаючи його безпідставним, інші потерпілі поклалися на розсуд суду.
Згідно з положеннями ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.
Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Також, згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).
У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».
Тобто, наведене указує на те, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.
При цьому, безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».
У цій ситуації, із предмета та меж судового розгляду провадження, в якому заявлено відвід, у ракурсі доданих до заяви про відвід доказів, не простежується будь-яка залежність чи взаємозв`язок, що прямо чи опосередковано вказували б на упередженість головуючої судді ОСОБА_1 щодо учасників провадження або обставин цієї справи, чи її необ`єктивність при її розгляді.
Не встановлено й інших підстав, передбачених статтями 75, 76 КПК, які б унеможливлювали розгляд справи вказаною суддею та викликали необхідність її відводу.
Як і не встановлено інформацію, яка б указувала на те, що головуюча суддя ОСОБА_1 не є безсторонньою, адже особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного, як наслідок побоювання заявника що суддя є небезстороннім не можна вважати об`єктивно обґрунтованими.
При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.
Сама ж по собі незгода з діями судді у провадженні, чи постановленими ним процесуальними рішеннями, зокрема в продовженні запобіжних заходів обвинуваченим, не є підставою його відводу.
У справі № 826/14033/17 в ухвалі від 03.07.2019 ВС сформував позицію про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Таким чином, за відсутності обставин, які підтверджують доводи захисника ОСОБА_9 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , колегія суддів приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає.
З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 22, 26, 75, 77, 81 80, 81, 369-372, 376 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні відводу головуючому судді ОСОБА_1 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2
Суддя ОСОБА_3