Справа № 526/2372/21
Провадження № 1-кс/526/730/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2021 року м. Гадяч

слідча суддя Гадяцького районного суду ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3
розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавськiй області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000437 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України,

в с т а н о в и в:

04 жовтня 2021 року до Гадяцького районного суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавськiй області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000437 від 27.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, вказуючи, що 27.09.2021 до ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області по телефону 102 надійшло повідомлення про те, що 27.09.2021 о 12 год. 49 хв. на номер мобільного телефону № НОМЕР_1 , який належить директору Гадяцького ліцею ім. Лесі Українки - ОСОБА_5 , надійшло СМС-повідомлення про замінування приміщення ліцею.

У ході проведення досудового розслідування встановлено фактичні дані, які вказують на причетність до вчинення наведеного вище злочину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який без реєстрації проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

30.09.2021 слідчий ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Гадяцького районного суду Полтавської області з клопотанням про проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 ., яке ухвалою слідчого судді Гадяцького районного суду від 30.09.2021 було задоволено

01.10.2021 за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено його мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та який є об`єктом, який містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження і має значення речового доказу по даному кримінальному провадженню. В зв`язку з цим вважає необхідним на мобільний термінал накласти арешт.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив накласти арешт на мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8» для подальшого проведення експертиз та з`ясування всіх обставин подій.
ОСОБА_6 не заперечував проти задоволення клопотання.
Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши думку слідчого та володільця, слідча суддя дійшла висновку про наявність правових підстав для задоволення зазначеного клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Судом встановлено, що відомості про дану подію внесені до ЄРДР 27.09.2021 за № 0000437, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.
Постановою слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавськiй області ОСОБА_4 від 01.10.2021 у кримінальному провадженні № 0000437 від 27.09.2021 речовим доказом визнано мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8».

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до п.1,2,5,6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя врахував:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000437 від 27.09.2021 року встановлені обставини, які вказують на те, що вилучений 01.10.2021 мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8» є таким, що зберіг на собі сліди кримінального правопорушення і відповідно до ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Слідча суддя дослідивши зазначені в клопотанні слідчого обставини, прийшла до обґрунтованого висновку про те, що накладення арешту на мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8» є необхідним тимчасовим заходом, оскільки постановою слідчого від 01.10.2021 року його визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, як такий, що зберіг на собі сліди злочину, в зв`язку з чим з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки правопорушення, передбаченого ст. 259 ч.1 КК України, з метою заборони відчуження майна, є підстави накласти арешт на відповідне майно.
Арешт майна, з підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною підставою для арешту такого майна (та на відміну від забезпечення цивільного позову та можливої конфіскації майна, як окремих правових підстав), не вимагає оголошення підозри в кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Приймаючи рішення про арешт майна слідчий суддя виходить з того, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна може призвести до його зникнення, реалізації або настання інших наслідків, які можуть перешкодити забезпеченню виконання процесуальних рішень у даному кримінальному провадженні, оскільки зазначені у клопотанні грошові кошти відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, тому для проведення експертиз та запобіганню знищення чи пошкодження або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8», вилучений під час проведення обшуку, так як зазначений захід забезпечення кримінального провадження відповідає завданням кримінального судочинства.
Керуючись статтями ст. ст. 131, 170-173, 309, 290-372 КПК України, слідча суддя,

у х в а л и л а:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавськiй області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000437 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України задовольнити.
Накласти на час проведення досудового розслідування кримінального провадження відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000437 від 27.09.2021, арешт на майно: мобільний термінал «Xiaomi Redmi Note 8» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 . з позбавленням права відчуження та користування майном.

Місцем зберігання мобільного терміналу «Xiaomi Redmi Note 8» IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 визначити ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її проголошення, а особами без виклику яких постановлено ухвалу протягом 5-ти днів з дня отримання її копії.

Слідча суддя: ОСОБА_1