Справа № 456/3527/17
Провадження № 1-кп/456/98/2021
УХВАЛА

13 грудня 2021 року місто Стрий

Колегія суддів Стрийського міськрайонного суду Львівської області в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_6. ,

суддів: ОСОБА_7.,

ОСОБА_8,

з участю секретаря: ОСОБА_9.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_11. про проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження та проведення фототехнічної експертизи в кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_1 в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України,

за участю сторін та інших учасників кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_10..,

захисника: ОСОБА_11.,

в присутності обвинуваченого: ОСОБА_1 ,

потерпілої: ОСОБА_2 , -

встановив:

В провадженні Стрийського міськрайонного суду Львівської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0005303 від 06.12.2016 року (номер справи №4 56/3527/17) відносно ОСОБА_1 , обвинуваченого у скоєнні злочину, передбаченого ч.5 ст.18 6 КК України.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_11. подано клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження та проведення фототехнічної експертизи в даному кримінальному провадженні.

В обґрунтування заявленого клопотання сторона захисту вказала, що стороною обвинувачення надано для дослідження в судовому засіданні DVD-R диск " kaktuz" який містить відеозапис події (відеофайл "00192.168.1.111_1_20170327_070000") який визнано речовим доказом.

Під час перегляду вказаного відеозапису встановлено, що на відео відображено подію, яка мала місце 27.03.2017 року на АДРЕСА_1 , а саме: момент коли мужчина у чорній куртці вириває із потерпілої ОСОБА_2 сумку та скривається з місця події.

Окрім цього, в судовому засіданні було досліджено протокол проведення слідчого експерименту від 21 вересня 2017 року, проведений за участю ОСОБА_1 . Хід слідчого експерименту фіксувався на відеокамеру " Panasonic HC-V160".

Разом з тим, на час проведення слідчого експерименту (21 вересня 2017 року), антропометричні дані ОСОБА_1 були наступні: зріст 181, вага близько 90 кг. Підтвердження, того, що ОСОБА_3 , мав вагу у 2017 році близько 90 кг. , тобто мав плотну тілобудову є відеозапис слідчого експерименту проведеного за його участю.

Натомість, на відеозаписі, який досліджувався судом особа чоловічої статті яка одягнена у чорну куртку та сині джинси відрізняється статурою та зростом від ОСОБА_1 . Зокрема: особа чоловічої статті на відео худощавої тілобудови, на думку сторони захисту ростом приблизно 17 0 см.

Окрім цього в ході судового розгляду досліджувався протокол пред`явлення особи для впізнання від 22.08.2017 року за участю потерпілої ОСОБА_2 . Відповідно до змісту вказаного протоколу потерпіла ОСОБА_2 впізнала ОСОБА_1 за рисами обличчя. А також пояснила, що бачила ОСОБА_4 до нападу коли перед бусом він ( ОСОБА_3 ) ніс ящик. Вона звернула на нього увагу, запам`ятала його лице з невеликої відстані. Натомість, потерпіла в судовому засіданні та в ході досудового розслідування вказувала, що бачила обличчя нападника в момент «ривка».

Однак, відповідно до відеозапису коли показники таймеру показували час "07:59:36" год. в полі зору з`являється особа чоловічої статті у чорній куртці. В цей час потерпіла обернена спиною до незнайомця. З цього моменту і до самого "ривка" потерпіла була обернена спиною до особи чоловічої статті в чорній куртці. Тобто, покази дані під час проведення впізнання потерпілою ОСОБА_2 не відповідають фактичним обставинам, які відображені на відеозаписі з місця події.

В ході боротьби, яка тривала дві секунди потерпіла весь час тримала голову вниз. Відповідно у сторони захисту постає риторичне запитання, чи могла потерпіла за таких обставин розгледіти обличчя нападника та його запам`ятати.

Крім того, впізнаючи ОСОБА_4 , як особу яка заволоділа її майном, потерпіла вказала, що впізнала останнього за рисами обличчя однак, жодним чином не конкретизувала за якими саме рисами обличчя потерпіла впізнала ОСОБА_1 ?

Аналогічно, свідок ОСОБА_5 міг бачити обличчя грабіжника тільки одну секунду, оскільки у відповідності до змісту відеозапису більше у нього не було змоги бачити обличчя грабіжника.

Також, свідок ОСОБА_5 у відповідності до змісту протоколу пред`явлення осіб для впізнання, впізнав ОСОБА_1 по рисах обличчя однак, не конкретизовано по яких саме рисах.

Окрім цього, подія мала місце 27.03.2017 року. Впізнання особи в ході досудового розслідування проводилось із потерпілою та свідком 22.08.2017 року, тобто за п`ять місяців, після події. На думку сторони захисту за таких обставин та враховуючи значний проміжок часу дуже сумнівним є та обставина, що свідок ОСОБА_5 міг запам`ятати обличчя грабіжника. Щодо потерпілої, як зазначено вище сторона захисту взагалі ставить під сумнів ту обставину, що вона взагалі бачила обличчя грабіжника.

В ході судового розгляду, досліджувався протокол проведення слідчого експерименту від 23.10.2017 року із свідком ОСОБА_5 та додаток до протоколу носій інформації із відеозаписом проведення слідчого експерименту. У відповідності до відеозапису вказаної слідчої дії, свідок ОСОБА_5 вказав, що коли вийшов із свого автомобіля, то біля "піцерії" побачив невідомого із ящиком в руках.

Однак, в даному випадку слідчий мав би встановити конкретну відстань на якій знаходився невідомий із ящиком у руках із момент коли його побачив свідок ОСОБА_5 в подальшому за допомогою понятих та статиста встановити обставину, а саме можливо чи не можливо з цієї відстані розпізнати обличчя людини.

Крім того, з моменту скоєння злочину до моменту впізнання потерпілою та свідком ОСОБА_4 , як особи яка вчинила злочин пройшло, як вище зазначалось п`ять місяців.

В даному випадку слідчий при розслідуванні тяжкого злочину, маючи дані (допити потерпілої, свідка), а саме, що вказані особи бачили обличчя грабіжника, зможуть його впізнати, зобов`язаний був в такому випадку скерувати осіб для складання словесного портрету (фоторобота) злочинця. Вказана обставина є типовою для розслідування та розкриття злочинів вказаної категорії однак, слідчим не скеровано потерпілу та свідка до спеціалістів для складання "фотороботу" злочинця.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_1 вини у скоєнні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч.5 ст. 18 6 КК України не визнав.

Конституційний Суд України у рішенні від 2 6 лютого 2019 року№1р/2019 у справі щодо відповідності Коституції України конституційності ст.3 68-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «indubioproreo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Виконуючи, свій професійний обов`язок, передбачений ст. 92 КПК України, обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, що існує єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, а саме - винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, щодо якого їй пред`явлено обвинувачення.

Резюмуючи, обвинувачений ОСОБА_1 , вини своєї у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 18 6 КК України не визнає, сторона захисту, як зазначено вище ставить під сумнів впізнання потерпілою ОСОБА_2 та свідком ОСОБА_5 , а також враховуючи цю обставину, що відповідно до відеозапису з місця події, особа чоловічої статті, одягнена у чорну куртку яка відкрито заволоділа майном потерпілої, має інші антропометричні дані аніж ОСОБА_3 (ріст, тілобудову) - тобто на відео вчиняє грабіж не ОСОБА_3 , а інша не встановлена слідством особа.

А тому, для об`єктивності та встановлення обставин у справі на думку сторони захисту, необхідно в порядку ч.3 ст.333 КГІК України доручити органу досудового розслідування провести слідчо- розшукові дії з метою здобуття вихідних даних для проведення в подальшому відповідної експертизи. А також провести фототехнічну експертизу. Оскільки тільки проведення вказаної фототехнічної експертизи з врахуванням всіх вище перелічених обставин надасть змогу суду прийняти законне, справедливе рішення по справі.

У відповідності до ст.332 КГІК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1)суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2)під час судового розгляду виникли підстави, передбачені, частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3)існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності;

До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Згідно ст.333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

На підставі вищенаведеного просить клопотання задоволити та доручити органу досудового розслідування провести наступні слідчі розшукові дії, а саме:

-На місці злочину на АДРЕСА_2 з метою отримання взірців для проведення експертизи за допомогою статиста та нівелірної лінійки провести заміри (статиста). В подальшому вилучити відеозапис із камери спостереження, саме з цієї, яка зафіксувала злочин 27.03.2017 року.

-Встановити зріст обвинуваченого ОСОБА_1 та скласти процесуальний документ.

2.Після отримання усіх вищевказаних здобутих взірців доручити експертам Державно-науково дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України провести фототехнічну експертизу.

3.На вирішення експертизи поставити наступні запитання:

-Який зріст особи в чорній куртці, яка зображена на відеозаписі в період часу 07:59:40 год. по 07:59:55 год. 27.03.2017 року.

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор заперечив вимоги клопотання захисника та вказав, що подане клопотання є безпідставним та недоцільним оскільки, спрямоване на затягування розгляду справи. На відеозаписі з камер спостереження зафіксовано факт вчинення кримінального правопорушення щодо потерпілої і доводи сторони захисту, щодо зображення на відеозаписі іншої особи є припущенням.

Крім того, на фото таблиці, долученій до клопотання не вказано в яких роках зроблені фотографії обвинуваченого, а саме чи міг це бути і 2017 і 2020 роки.

Щодо надання органу досудового розслідування провести слідчі розшукові дії то слід зазначити, що до клопотання повинні бути надані матеріали для проведення експертизи, а їх стороною захисту не надано, а відтак слід відмовити в задоволенні клопотання.

Потерпіла підтримала думку прокурора.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання захисника не підлягає до задоволення, зважаючи на таке.

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно вимог частин 1 та 2 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Частина 1 ст.242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 93 КПК України ініціювання, зокрема, стороною захисту, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно з ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Тобто право сторони захисту ініціювати проведення слідчих (розшукових) дій є абсолютним, але питання про доцільність та необхідність їх проведення вирішується слідчим та прокурором, шляхом винесення вмотивованої постанови в порядку вимог ст. 220 КК України.

Окремо слід зазначити, що під час виконання вимог ст. 290 КПК України та ознайомлення з всіма матеріалами кримінального провадження (в тому числі і протоколами слідчих дій та фототаблицями до них), стороною захисту будь-які, в тому числі і вказані, клопотання про проведення експертних досліджень, слідчо-розшукових дій не заявлялися.

Відповідно до п.18 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 - порівняльними матеріалами для ідентифікації особи за фотознімком можуть бути достовірні фотографії та відеозапис цієї особи (любительські, професійні, а також експериментальні). Доцільно, щоб серед порівняльних зразків були знімки, близькі до досліджуваного за часом зйомки і ракурсом зображення.

Як на підставу для призначення експертизи, сторона захисту покликається на те, що на відеозаписі, вилученому з камер спостереження по АДРЕСА_1 , щодо події, яка мала місце 27.03.2017, знято не ОСОБА_1 , а іншу особу оскільки, на час проведення слідчого експерименту (21.09.2017) обвинувачений мав зріст 181 см. та вагу близько 90 кг, що доводиться долученими нею фотографіями. В той же час, на досліджуваному відеозаписі особа відрізняється від обвинуваченого статурою та зростом. Зокрема особа чоловічої статі на відеозаписі є худощавої статури та на думку сторони захисту ростом 170 см. До поданого клопотання, захисником долучено фотознімки обвинуваченого однак, жодним чином не зазначено час, в який дані фотознімки виконано.

Колегія суддів звертає увагу, що стороною захисту належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що станом на день вчинення кримінального правопорушення обвинувачений мав інші антропологічні дані не надано, долучені фотознімки не містять інформацію про дату їх створення, а відтак, не можуть бути надані експерту для порівняння та слугувати підставою для проведення експертизи.

В поданому клопотанні захисником не наведено достатнього правового обґрунтування та фактичних обставин, які б вказували на необхідність проведення слідчих (розшукових) дій (замір статиста, вилучення відеозапису камери спостереження), що унеможливлює призначення фототехнічної експертизи.

Суд звертає увагу, що в процесі судового розгляду досліджувалися протоколи пред?явлення особи для впізнання, потерпілій, свідку ОСОБА_5 , протоколи проведення слідчого експерименту, і оцінка щодо їх належності та допустимості, як доказу винуватості або невинуватості обвинуваченого, буде надана судом в нарадчій кімнаті, в порядку, встановленому ст..89 КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи те, що експертиза у кримінальному провадженні може бути призначена у разі, якщо для з`ясування обставин справи та інших питань, що мають суттєве значення для встановлення обставин кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, а зазначені у клопотанні обставини не є такими, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання, а тому клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає.

Також відповідно до ч. 1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. З огляду на це призначення експертизи без достатніх та беззаперечних на те підстав призведе до невиправданої тяганини, що може мати наслідком порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення оголошеного в судовому засіданні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження та проведення фототехнічної експертизи, а відтак в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст..ст. 332, 376 КПК України суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_11. про проведення слідчих (розшукових) дій під час судового провадження та проведення фототехнічної експертизи в кримінальному провадженні №0000822 від 02.11.2017 про обвинувачення ОСОБА_1 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 186 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 17.12.2021 о 14 год. 00 хв..

Головуючий суддя ОСОБА_6

Суддя ОСОБА_7

Суддя ОСОБА_8