Справа № 442/1205/22
Провадження № 1-кс/442/265/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2022 року місто Дрогобич Львівської області

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області

ОСОБА_3 ,

слідчого Слідчого відділення Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань приміщення суду клопотання слідчого Слідчого відділення Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за № 0000143, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному із можливістю внесення застави:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Дрогобич Львівської області, українцю, громадянину України, з середньою освітою, в силу ст.. 89 КК України раніше не судимому, офіційно не працюючому, одруженому, на утриманні якого троє неповнолітніх дітей та бабця ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , як сторона кримінального провадження, звернулася до слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, котре погоджене прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівською області ОСОБА_3 , про застосування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за № 0000143, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави.

Клопотання вмотивоване тим, що 20.02.2022 приблизно о 23 год 28 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючи автомобілем марки «Peugeot» моделі 406 реєстраційний номер НОМЕР_1 , та рухаючись вул. Трускавецькою в м. Дрогобичі в напрямку м. Трускавця Львівської області, поблизу будинку № 79, порушив вимоги П 1 п. п. 1.2, 1.5, 1.10 (в частині визначення термінів «безпечна швидкість», «дорожня обстановка», «безпечна швидкість», «дорожні умови»); П. 2 п. 2.3 б), д); 2.9 п. а), П12 п. п. 12.1, 12.2, 12.4 та вимоги дорожньої горизонтальної розмітки 1.1 додатку 2 Правил дорожнього руху (далі - ПДР), затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, які виразилися в тому, що він, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, проявив неуважність до дорожньої обстановки, не врахував її та стан керованого ним транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, рухаючись в межах населеного пункту з перевищенням допустимої швидкості, яка становила приблизно 130 км/год, без причин технічного характеру перетнув осьову суцільну лінію горизонтальної дорожньої розмітки 1.1 дод. 2 П. 34 ПДР України, та здійснив виїзд на смугу зустрічного руху, де зіткнувся із автомобілем марки «ВАЗ 2107», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_8 , який перевозив в салоні автомобіля пасажирів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та рухався в напрямку м. Дрогобича Львівської області в межах своєї смуги руху. Внаслідок порушення ПДР водієм ОСОБА_5 , що призвели до дорожньо-транспортної пригоди, водій автомобіля «ВАЗ 2107», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, відритого перелому лівого стегна, перелому ребр, гемопневмотораксу справа, а пасажир ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , отримав тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, тупої травми грудної клітки, забою грудного відділу хребта. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, вчинене в стані алкогольного сп`яніння, що заподіяло потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, є докази, зібрані у ході досудового розслідування, а саме: протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, відповідно до якого зафіксована слідова картина вчиненого кримінального правопорушення, протокол допиту свідка ОСОБА_13 , протокол допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_9 , протокол допиту свідка ОСОБА_10 , протокол допиту свідка ОСОБА_12 , висновок щодо результатів медичного огляду на стан сп`яніння № 31 від 21.02.2022, довідкою КНП «Дрогобицької міської лікарні №1» про діагнози та характер травм учасників ДТП, протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 21.02.2022 та іншими матеріали кримінального провадження.

Щодо наявності передбачених ст.177 КПК України ризиків щодо підозрюваного встановлено, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків, потерпілих у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_14 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

При оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України, сторона обвинувачення прийшла до висновків, що: наявні докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального злочину є вагомими, допустимими, та отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до восьми років; вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави. Враховуючи те, що ОСОБА_5 ніде не працює, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки на території України, суспільно-корисною діяльністю не займається, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України, санкцією статті якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до восьми років (без права застосування ст. 69,75 КК України), що само по собі може стимулювати підозрюваного до втечі, а тому підозрюваний під страхом покарання, покинувши територію України зможе переховуватись від органу досудового розслідування та суду, тобто наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім цього, наявний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 , не будучи позбавлений волі, зможе незаконно впливати на потерпілих, які на даний момент ще не допитані в ході досудового розслідування через їх вкрай важкий стан здоров`я, та перебування в реанімаційному відділені КНП «Дрогобицької міської лікарні», а також свідків ДТП, шляхом їх переконання чи залякування/схиляння до зміни даних ними показань, або не дачі показань у кримінальному провадженні з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Разом з цим, у кримінальному провадженні призначено ряд експертиз, а відтак підозрюваний ОСОБА_5 з метою створення перешкод слідству та встановленню об`єктивної істини у справі, з метою подальшого уникнення від передбаченої законом відповідальності може незаконно впливати на експертів у даному кримінальному провадженні.

Крім цього, в ході досудового розслідування стороною обвинувачення встановлено наявність обґрунтованого ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 схильний до вчинення правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, в тому числі скоєння ДТП та керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується рішеннями Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області.

Вказані обставини в сукупності вкрай негативно характеризують ОСОБА_5 і свідчать про очевидну наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме вчинення ОСОБА_5 нових правопорушень, в тому числі тих, за які передбачена відповідальність Кримінальним кодексом України.

Окрім того, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи міру покарання, передбачену ч.2 ст.286-1 КК України у виді позбавлення волі караються позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до восьми років, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на потерпілих та свідків у вказаному кримінальному провадженні з метою надання ними показань, які його виправдовуватимуть, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів на думку слідства не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, оскільки їх відвернення можливе лише за умови утримання ОСОБА_5 в умовах ізоляції від суспільства, однак із наданням можливості внесення застави.

Водночас, в ході досудового розслідування клопотань про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді особистої поруки від зацікавлених осіб не надходило, а тому застосування такого запобіжного заходу є неможливим. Недостатнім буде й обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання й домашнього арешту, оскільки це не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання ризикам вказаним у клопотанні та буде неспівмірним із тяжкістю інкримінованого підозрюваному злочину, його особі та обставинам правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 , є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду та впливати на свідків у кримінальному провадженні. Вказані потреби досудового розслідування виправдовують застосування до ОСОБА_5 єдиного правильного запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, як ступінь втручання у права та свободи особи.

Окрім того, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави до ОСОБА_5 необхідне для виконання завдання кримінального провадження, яким, відповідно до ст. 2 КПК України є захист осіб, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У судовому засіданні слідчий СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та прокурор Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 зазначене клопотання підтримали. Вважають, що необхідність тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваного є обґрунтованою, що стверджується наявністю ризиків передбачених ст. 177 КПК України та матеріалами клопотання. Додатково зазначили, що підозрюваний вже неодноразово керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та вчиняв дорожньо-транспортні пригоди, належних висновків для себе не зробив та повторно вчинив новий тяжкий кримінальний злочин, що характеризує його як особу із низькими моральними цінностями, він не має постійного джерела доходів так як офіційно не працевлаштований, останнє ДТП вчинив 11.06.2021 року, а тому вважають, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам, у зв`язку з чим просять таке задовольнити із застосуванням виняткового розміру застави, тобто більшого, чим це передбачено максимальною санкцією, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних громадян, що становить 496 200 гривень.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив стосовно даного клопотання у частині обрання саме виняткового запобіжного заходу тримання під вартою із можливістю внесення застави в такому розмірі який зазначений в клопотанні, зазначивши, що свою причетність до інкримінованого йому кримінального правопорушення визнає у повному обсязі, і що при обранні міри запобіжного заходу у даному конкретному випадку можна обійтися й домашнім арештом, оскільки він має намір відшкодувати завдану шкоду потерпілим, на його утриманні знаходяться троє неповнолітніх дітей, а також бабця похилого віку, яка потребує додаткового догляду. Вказав, що ризики, передбачені в ст. 177 КПК України, прокурором та старшим слідчим не доведені, оскільки він має зареєстроване постійне місце проживання, а тому відсутній ризик його переховування від органів досудового розслідування та суду, має на меті співпрацювати із слідством, просив врахувати вказані обставини та відмовити у даному клопотанні, застосувавши до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а зокрема у вигляді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 відносно поданого клопотання органом досудового розслідування заперечив, вказав, що відсутні об`єктивні ризики визначені ст. 177 КПК України, та що його підзахисний може їх порушити, стороною обвинувачення не надано жодних допустимих доказів, які б аргументовано свідчили, що ОСОБА_5 може, та буде переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Також вказав про те, що ОСОБА_5 є зразковим сім`янином, на його утриманні є неповнолітні діти та бабуся похилого віку, фактично став на шлях виправлення після вчинених в минулому адміністративних правопорушень. Вважає, що зазначений у клопотанні розмір застави є занадто великий і буде для підзахисного непомірним тягарем, що узгоджується із Рішеннями Європейського Суду, які ним зазначенні у поданому ним письмовому запереченні. Просив обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою його підзахисному, а саме домашній арешт у вечірній час.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання та вивчивши приєднанні до нього документи, заслухавши думки усіх присутніх учасників кримінального провадження, дійшов таких висновків.

Так, відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Види запобіжних заходів передбачені ст. 176 КПК України, одним з яких є тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Врахувавши фактичні обставини провадження, слідчий суддя схиляється та приймає за ґрунтовні доводи прокурора та слідчої про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, котрі передбачені чинним КПК України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення ним нових кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово вчиняв адміністративні і кримінальні правопорушення, правильного висновку щодо своїх протиправних дій не зробив, вчинив кримінальне правопорушення перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, заподіяв потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, і обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави підозрюваному ОСОБА_5 , слідчим суддею враховуються також вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, у поєднанні із численною практикою Європейського Суду з прав людини, згідно з котрими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченої особи від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, що можуть підтверджувати існування такого ризику або ж свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У той-же час, у рішенні від 26.06.1991 року у справі «Летельє проти Франції» (Letellier v. France, заява № 12369/86) Європейський Суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину, є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

Отже, прокурором та слідчим доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.
Відтак, до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.
Щодо клопотання слідчого про визначення застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, слідчий суддя вважає, що таке підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи, що відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, та беручи до уваги розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , приходжу до висновку, що слідчим та прокурором не доведено наявність виключних випадків, за яких слідчий суддя вправі призначити заставу в розмірі, що перевищує межі, визначені п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а тому достатнім є визначення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів.
Крім цього, у відповідності до вимог ч.3 ст.182 КПК України, на підозрюваного необхідно покласти обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Керуючись ст. ст. 107, 177-178, 182-183, 186, 194, 196-197 та 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого Слідчого відділення Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , про обрання підозрюваному у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2022 за № 0000143, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286-1 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави, - задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» Міністерства юстиції України, з можливістю застосування та визначення йому розміру застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить шістдесят діб.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з часу його затримання, тобто з 02.00 год. 21.02.2022 до 02.00 год. 21.04.2022 включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.

У випадку внесення вказаного розміру застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду, за першим викликом;

- не відлучатись з місця постійного проживання без дозволу слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суд, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, котрі дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали слідчого судді скерувати до Дрогобицького районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали слідчого судді покласти на прокурора Дрогобицької окружної прокуратури Львівської обласної ОСОБА_3 .

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено в нарадчій кімнаті.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Дрогобицького міськрайонного суду
Львівської області ОСОБА_1