ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4163/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003039, внесеному до ЄРДР 18.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

21.10.2021 до суду надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , за погодженням з процесуальним керівником - прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0003039 від 18.10.2021 про накладення арешту на майно.

На обґрунтування необхідності задоволення клопотання слідчий зазначив, що в провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0003039, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.10.2021 ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 розробили спільний план по проникненню в чуже житло та вчиненню крадіжки чужого майна із житла, чітко розділивши між собою свої злочинні ролі. З метою вчинення зазначеного кримінального правопорушення ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 заздалегідь розділили злочинні ролі, підготували інструмент для пошкодження та відчинення замків квартирних дверей, за допомогою якого повинні були зламувати або відкривати замки квартир.

18.10.2021 у невстановлений досудовим розслідуванням час ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_6 приїхали під керуванням останнього на автомобілі марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 до буд. 1/1 по вул. Севастопольській у м. Києві, з метою підшукування зручної квартири для вчинення крадіжки чужого майна.

ОСОБА_6 разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , діючи обопільно та узгоджено, згідно розподілених ролей, а саме ОСОБА_6 залишався в салоні автомобіля марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , де спостерігав за прилеглою до місця скоєння злочину територією, в цей час ОСОБА_8 з ОСОБА_7 вийшли з вказаного автомобіля та попрямували до буд. АДРЕСА_1 , з метою вчинити крадіжку з квартири. В подальшому ОСОБА_8 з ОСОБА_7 , зайшли до 1 під`їзду, піднялись на 5 поверх вказаного будинку та з метою власного збагачення вирішили проникнути в квартиру АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення крадіжки чужого майна, за допомогою наявних у них спеціальних інструментів, відчинили циліндричний механізм замка вхідних дверей до квартири АДРЕСА_2 , після чого ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_7 проникли до приміщення даної квартири, звідки викрали належне потерпілій ОСОБА_9 майно на загальну суму 12881 гривень.

Після чого, ОСОБА_6 спільно з ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном зникли та розпорядились ним на власний розсуд, чим спричинили ОСОБА_9 матеріальний збиток на суму 12881 гривень.

Так, 18.10.2021 за адресою: АДРЕСА_3 , в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , та в подальшому в ході особистого обшуку у останнього було виявлено та вилучено:

1.Мобільний телефон «Meizu», imei1: НОМЕР_2 ; imei2: НОМЕР_3 з сім: НОМЕР_4 та НОМЕР_5 .

2.Сумка через плече.

3.Гаманець з (двома купюрами 200 грн., одна купюра 20 грн., одна купюра 10 грн., три купюри 5 грн.)

4.Свідоцтво про реєстрацію автомобіля марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_6 ..

5.Тканеві рукавички сірого кольору.

6.Ключі від автомобіля марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_6 .
Постановою від 18.10.2021 відповідно до ст. 98 КПК України, вищевказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З огляду на те, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту зазначеного майна, як речових доказів, може призвести до невідворотних наслідків, що перешкодить кримінальному провадженню, слідчий просить накласти на нього арешт.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 21.10.2021 вказане клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

У судове засідання слідчий з`явився, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити його з викладених у ньому мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

ОСОБА_6 належним чином викликався до суду, але у судове засідання не з`явився. Тому розгляд клопотання проводився за його відсутності.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню за наступних підстав.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).

У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).

Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду (ч. 2 ст. 168 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя приходить до висновку про те, що вказане вилучене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Окрім того, слідчим у клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що тимчасово вилучені у підозрюваного ОСОБА_6 речі, мають відношення до кримінального провадження, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на вилучені у підозрюваного ОСОБА_6 речі, як речові докази у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню, оскільки документи додані до клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Однак, на думку слідчого судді, не підлягає задоволенню клопотання слідчого в частині накладення арешту на вилучені у ОСОБА_6 грошові кошти, оскільки в судовому засіданні з`ясовано, що в органу досудового розслідування відсутні докази того, що вилучені грошові кошти були отримані злочинним шляхом, або мають будь-яке інше доказове значення.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003039, внесеному до ЄРДР 18.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, - задовольнити частково.

Накласти арешт на наступне майно:

1. Мобільний телефон «Meizu», imei1: НОМЕР_2 ; imei2: НОМЕР_3 з сім: НОМЕР_4 та НОМЕР_5 .

2. Сумка через плече.

3. Свідоцтво про реєстрацію автомобіля марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_6 .
4. Тканеві рукавички сірого кольору.

5. Ключі від автомобіля марки «Honda Civic», чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_6 .

В задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії вказаної ухвали слідчого судді.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1