Справа № 308/5231/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 грудня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, скаргу ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на дії обласного прокурора, щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою.

Скарга мотивована тим, 29.03.2021 року за №31-894-01 Закарпатський обласний прокурор прийняв рішення, відмовити у внесенні заяви ОСОБА_3 від 23.03.2021 про скоєння групою осіб, поліції, прокуратури Закарпатської області і суду, правопорушення до ЄРДР.

ОСОБА_3 , вказує що обласний прокурор своє рішення мотивував ст.214 КПК України, та ст. 2 КК України. На переконання заявника прокурор не врахував ст. 214 п.5 КПК, 219 КПК. При цьому, ОСОБА_3 зазначає, що кримінальну справу №00001053 розглядають уже 6 років, і що поліція та прокуратура уже двічі не виконала рішення суду (Тячівський районний суд 31.08.2018 року та Виноградівський районний суд 05.03.2021).

Окрім того, у скарзі ОСОБА_3 , вказує на те, що обласним прокурором не враховано ст.382 ч.2 ККУ та на його думку керівником обласної прокуратури не вчинено дії, які він мав вчинити при розгляді його заяви. На переконання ОСОБА_3 , обласний прокурор закрив очі на крадіжку землі, як і районні прокурори які протягом 5-6 років не дослідили справу та не довели її до суду.

Згідно прохальної частини поданої скарги, заявник просить слідчого суддю: прийняті рішення скасувати; зобов`язати прокурора ОСОБА_4 , внести заяву ОСОБА_3 від 23.03.2021 року в ЄРДР та завершити в 3 місячний строк розгляд кримінальної справи №0001053 і передати її в суд; порушити кримінальну справу проти ОСОБА_5 - голови Хустського районного суду і за дозволом про це зобов`язати ОСОБА_4 звернутися до Генерального прокурора України ОСОБА_6 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайнного суду Закарпатської області від 23.04.2021 року відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора області, щодо невнесення відомостей в ЄРДР за його заявою.

18.05.2021 від ОСОБА_3 , надійшла заява в якій він просить проводити судові засідання з розгляду його скарги в режимі відео конференції.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 червня 2021 постановлено судове засідання по справі за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою, призначене на 09 липня 2021 року на 09 год. 30 хв. провести в режимі відеоконференції з Хустським районним судом Закарпатської області.

В судове засідання призначене на 09 липня 2021 року на 09 год. 30 хв. заявник та прокурор не з`явилися, повідомлялись належним чином, клопотань про відкладення не подавали. У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання, розгляд скарги перенесено. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 09 липня 2021 року постановлено судове засідання по справі за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою, відкласти на 13 липня 2021 року на 09 год. 15 хв. та провести в режимі відеоконференції з Хустським районним судом Закарпатської області.

В судовому засіданні в режимі відео конференції ОСОБА_3 клопотав про надання часу для написання клопотання, оскільки не довіряє Ужгородському міськрайонному суду. У зв`язку з чим, розгляд скарги було перенесено на 27.08.2021 року на 15 год. 30 хв.

В судове засідання призначене на 27.08.2021 року на 15 год. 30 хв. заявник та прокурор не з`явилися, повідомлялись належним чином, клопотань про відкладення не подавали. У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання, розгляд скарги перенесено на 09.09.2021 року на 13 год 15 хв.

В судове засідання призначене на 09.09.2021 року на 13 год 15 хв. заявник та прокурор не з`явилися, повідомлялись належним чином, клопотань про відкладення не подавали. У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання, розгляд скарги перенесено. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 09 вересня 2021 року постановлено судове засідання по справі за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою, відкласти на 28 вересня 2021 року на 10 год. 30 хв. та провести в режимі відеоконференції з Хустським районним судом Закарпатської області.

На адресу суду від ОСОБА_3 на надійшла заява про забезпечення явки прокурора ОСОБА_4 у разі не забезпечення явки такого буде заявляти відвід.

Разом із тим у зв`язку із технічними причинами, судове засідання на вказану дату та час в режимі відео конференції не відбулося.

Листом від 01.10.2021 було повідомлено учасників справи та Хустський районний суд Закарпатської області про причини непроведення судового засідання в режимі відео конференції, разом із тим вказано наступну дату судового засідання та необхідність проведення такого в режимі відео конференції.

Вказаний лист разом із ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду закарпатської області від 09.09.2021 року, було направлено учасникам справи та до Хустського районного суду Закарпатської області. Який було отримано учасниками справи. Зокрема на електронну пошту ОСОБА_3 вказану ним в скарзі як засіб зв`язку.

ОСОБА_3 у судове засідання призначене на 07.10.2021 року не з`явився, повідомлявся належним чином про дату та час розгляду скарги, про причини неявки не повідомляв, заяв про відкладення розгляду справи не подавав.

Прокурор в судове засідання не з`явився, разом із тим від прокурора Закарпатської обласної прокуратури, ОСОБА_7 , надійшла заява про розгляд справи ОСОБА_3 , на бездіяльність Закарпатської обласної прокуратури без його участі, проти задоволення скарги заперечує з мотивів зазначених у листі №31-894-01, який доданий до скарги. Прокурор просить у задоволенні скарги відмовити.

У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання, розгляд скарги перенесено. Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 07.10.2021 року постановлено судове засідання по справі за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою, відкласти на 18 жовтня 2021 року на 15 год. 25 хв. та провести в режимі відеоконференції з Хустським районним судом Закарпатської області.

Разом із тим у зв`язку із технічними причинами, судове засідання на вказану дату та час в режимі відео конференції не відбулося.

Листом від 18.10.2021 було повідомлено учасників справи та Хустський районний суд Закарпатської області про причини непроведення судового засідання в режимі відео конференції, разом із тим вказано наступну дату судового засідання та необхідність проведення такого в режимі відео конференції.

Вказаний лист разом із ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду закарпатської області, було направлено учасникам справи та до Хустського районного суду Закарпатської області. Який було отримано учасниками справи. Зокрема на електронну пошту ОСОБА_3 вказану ним в скарзі як засіб зв`язку.

В судовому засіданні призначеному на 02.11.2021 року заявник та прокурор з`явилися.

Під час розгляду вказаної скарги у судовому засіданні, особою, що подала скаргу ОСОБА_3 , заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 . Мотивуючи заявлений відвід ОСОБА_3 посилається на подану до матеріалів справи заяву від 27.09.2021, вимоги якої підтримує.

Справу передано на автоматизований перерозподіл.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 листопада 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 від розгляду скарги ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою відмовлено.

Матеріали справи повернуто для розгляду по суті.

В судове засідання призначене на 17.11.2021 року на 13 год. 15 хв. заявник та прокурор не з`явилися, повідомлялись належним чином, клопотань про відкладення не подавали. У зв`язку з неявкою учасників в судове засідання, розгляд скарги перенесено на 06.12.2021 року на 10 год 30 хв.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 17.11.2021 року постановлено судове засідання по справі за скаргою ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою, відкласти на 06.12.2021 року на 10 год 30 хв. та провести в режимі відеоконференції з Хустським районним судом Закарпатської області. Який було отримано учасниками справи. Зокрема на електронну пошту ОСОБА_3 вказану ним в скарзі як засіб зв`язку.

В судове засідання призначене на 06.12.2021 року на 10 год 30 хв. заявник не з`явився, повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення не подавав. В режимі відео конференції в Хустський районний суд Закарпатської області не з`явився також.

Прокурор в судове засідання не з`явився, разом із тим від прокурора Закарпатської обласної прокуратури, ОСОБА_7 , надійшла заява про розгляд справи ОСОБА_3 , на бездіяльність Закарпатської обласної прокуратури без його участі.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчим суддею прийнято рішення про проведення розгляду скарги за відсутності скаржника, оскільки останній будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, залишення скарги без розгляду суперечить правовим приписам ст.307 КПК України, а відтак, скаргу слід вирішити на підставі поданих доказів.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Судом встановлено, що скаржник будучи неодноразово належним чином повідомленою про час і місце розгляду скарги, в судові засідання не з`являється, а відтак, судом вирішено провести розгляд скарги за її відсутності, що на думку слідчого судді не суперечить правовим приписам кримінально-процесуального закону. Слідчий суддя позбавлений можливості прийняти інше, аніж передбачено ст.307 КПК України, судове рішення по скарзі.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, а також участь у його розгляді («Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

А тому, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду даної скарги без участі заявника, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Зі місту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що ОСОБА_3 , 23.03.2021 звернувся до Закарпатської обласної прокуратури із заявою в якій просив порушити кримінальну справу та оголосити підозру проти голови Хустського районного суду ОСОБА_5 , судді Хустського районного суду ОСОБА_8 , оскільки перший виносив рішення суду про які він дізнався після ознайомлення з матеріалами справи у Виноградівському районному суді. Вказуючи, що в матеріалах знаходився витяг з рішення сільської ради, а самого рішення і протоколу сесії сільської ради немає, наявне рішення суду в якому голова Хустського суду зобов`язує сільського голову видати витяг з неіснуючої сесії сільської ради. В матеріалах наявні незаконні державні акти підписані сільським головою, та відповідь Держгеокадастру про те що земля належить сину ОСОБА_9 ОСОБА_10 , який працює юристом в Держгеокадастрі Закарпатської області. Нормативна оцінка землі складає 1173213 грн. Таким чином, вказується в заяві, групою осіб скоєно злочин в особливо великих розмірах. Зазначаючи при цьому, що по обставинам викладеним в заяві було порушено кримінальне провадження, яке триває понад 6 років. Вказує заявник, що в цій справі задіяний суддя Хустського районного суду ОСОБА_8 , оскільки не хоче витребовувати документи по справі. Вказує заявник, що в цій справі задіяний колишній прокурор області, всі начальники поліції області, Хустської поліції, прокурори та інші. Тому просить проти всієї групи високопосадовців, прокурорів, суддів, працівників поліції, порушити кримінальну справу.

Закарпатською обласною прокуратурою на заяву ОСОБА_3 від 23.03.2021 за підписом керівника обласної прокуратури, заявнику надіслано лист від 29.03.2021 №31-894-01, в якому вказано на порядок оскарження дій чи бездіяльності слідчого та прокурора. При цьому зазначено, про те, що у його заяві відсутні достатні відомості, про вчинення суддями Хустського районного суду кримінальних правопорушень, тому підстав для його реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань не вбачається, а також що ним і не ставиться вимога про це. При цьому заявнику було роз`яснено, що у випадку незгоди з рішенням суду та за наявності підстав сторона у справі вправі оскаржити його до суду апеляційної (касаційної) інстанції у порядку, визначеному законодавством. Окрім того, заявнику роз`яснено, що за наявності підстав, які виключають участь судді у розгляді справи, в т.ч. за наявності відомостей про його упередженість у справі, сторона у справі має право звернутись із заявою про відвід судді у порядку, визначеному процесуальним законодавством. Прокурором роз`яснено, що за наявності підстав щодо притягнення судді до дисциплінарної відповідальності, заявник також вправі звернутись з відповідними скаргами до Вищої ради правосуддя у порядку, визначеному законодавством.

Не погодившись із результатами розгляду заяви та висновками викладеними в листі керівника Закарпатської обласної прокуратури, ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із даною скаргою.

Згідно прохальної частини поданої скарги, заявник просить слідчого суддю: прийняті рішення скасувати; зобов`язати прокурора ОСОБА_4 , внести заяву ОСОБА_3 від 23.03.2021 року в ЄРДР та завершити в 3 місячний строк розгляд кримінальної справи №0001053 і передати її в суд; порушити кримінальну справу проти ОСОБА_5 - голови Хустського районного суду і за дозволом про це зобов`язати ОСОБА_4 звернутися до Генерального прокурора України ОСОБА_6 .

Згідно ч. 1 ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Статтею 68 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України №69 від 17.08.2012, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.2 розділу ІІ положення).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах та повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо в заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 06.09.2005 право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21.09.1999, заява N 37437/97).

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

У справі Європейського суду з прав людини Preda and Dardari v. Italy (1999) Суд вказав, що метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь-яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією.

Відповідно до положень ч.1 ст.2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», захисту підлягають судді Конституційного Суду України, судді та працівники апаратів судів.

Слід зазначити, що заявник звернувся до Закарпатської обласної прокуратури, в якій вказував на протиправні, на його думку, дії вчинені суддями Хустського районного суду при розгляді цивільних справ.

При цьому, оскарження дій суддів (судів) щодо розгляду та вирішення справ, а також оскарження судових рішень поза порядком, передбаченим процесуальним законом, не допускається. Суди та судді не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх дій чи бездіяльності під час розгляду інших судових справ.

Згідно ч.1 ст. 6 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. При цьому відповідно до ст..14 Закону, учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно ст. ст..107, 108 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», право на звернення зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (дисциплінарною скаргою) має будь-яка особа. При цьому дисциплінарне провадження щодо судді здійснюють дисциплінарні палати Вищої ради правосуддя у порядку, визначеному ЗУ «Про Вищу раду правосуддя», з урахуванням вимог ЗУ «Про судоустрій і статус суддів».

Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються, зокрема порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судовий розгляд справ та прийняття у них судових рішень належить до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий.

Частиною 1 ст.106 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» встановлюються підстави дисциплінарної відповідальності суддів. У разі, якщо поведінка суддів може бути приводом для їх дисциплінарної відповідальності, скарга подається у письмовій формі до Вищої ради правосуддя, відповідно до вимог ст. 107 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів».

Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України у своєму висновку щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року зазначила, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання

Слідчий суддя вважає, що оскільки заява не містить будь-яких об`єктивних та достовірних відомостей про наявність ознак кримінально-карних діянь, то підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР відсутні, а відтак не вбачається підстав для задоволення скарги.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає доводи заявника необґрунтованими, а в матеріалах скарги відсутні дані, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України.

Заявник в судове засідання не з`явився, заявлені вимоги не підтримав, документів на підтвердження зазначених обставин до матеріалів скарги не надано.

Щодо прохання ОСОБА_3 , про зобов`язання закінчити розгляд кримінального провадження, та направлення матеріалів справи до суду, то слід зазначити, що:

Відповідно до ч.1 т. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Разом із тим відповідно до п. 9-1, вказаної норми також на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: зокрема рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником;

Відповідно до ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Таким чином, КПК України, передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчих при проведенні досудового розслідування, та регламентовано порядок її оскарження.

Тобто ОСОБА_3 , відповідно до норм КПК України, вказуючи, що є заявником в межах кримінального провадження №0001053 має право оскаржити у встановленому порядку, на його думку, дії чи бездіяльність слідчого яким здійснюється досудове розслідування вказаного ним у скарзі кримінального провадження, зокрема на недотримання розумних строків.

Щодо вимоги ОСОБА_3 , в прохальній частині скарги «прийняті рішення скасувати» слід зазначити, що заявник не конкретизує, які саме рішення слід скасувати. До матеріалів скарги додано лист від 29.03.2021 року за №31-894-01 за підписом керівника обласної прокуратури. При цьому, перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні є вичерпним. Згідно ч. 2 ст. 303 КПК України, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді, згідно з правилами ст.ст. 314-316 КПК України.

Отже, із викладеного слідує, що у цій частині скарги, порушені перед слідчим суддею питання, які не відносяться до повноважень слідчого судді, не входить до переліку дій, бездіяльності та рішень, які підлягають оскарженню слідчому судді та визначених ст.303 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає відмовити також скаржнику в задоволенні скарги в цій частині за необґрунтованістю та безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309, 372, 376, 532 КПК України , -

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на дії прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , щодо відмови у внесенні відомостей в ЄРДР за його заявою відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1