Справа № 132/3/22
Ухвала
Іменем України
05.01.2022р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Калинівка Вінницької області клопотання начальника сектору дізнання ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000001 від 02 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2022р. до суду надійшло клопотання начальника сектору дізнання ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про арешт майна.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що 02.01.2022р. до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що в період часу з 20:00год. 01.01.2022р. по 08:20год. 02.01.2022р., невідома особа шляхом вільного доступу, скоїла крадіжку її металевої хвіртки та частини металевої огорожі, з прилеглої території до її нежилого будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , завдавши їй матеріального збитку. 02.01.2022р. від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , надійшла письмова заява про добровільну видачу викрадених ним металевої хвіртки та частин металевої огорожі (11 пластин), які він викрав 01.01.2021р. Вищевказані речі: металева хвіртка та 11 металевих пластин - частин від огорожі, після проведення огляду опечатано бирками з відповідними написами та підписами учасників та поміщено до камери зберігання речових доказів відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області та приєднано до справи в якості речового доказу. Необхідність у арешті виданого майна, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, незастосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Враховуючи те, що добровільно видані речі: металева хвіртка та частини металевої огорожі (11 пластин), визнано речовим доказом, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, в зв`язку із чим начальник сектору дізнання звернувся до суду з даним клопотанням.

Начальник СД та прокурор в судове засідання не з`явились, надавши заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектору дізнання перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000001 від 02 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування, 02.01.2022р. ОСОБА_7 добровільно видав металеву хвіртку та частини огорожі (11 пластин), які він викрав 01.01.2022р.

Вказані речі відповідно до постанови від 02.01.2022р. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що майно, що було добровільно видане 02.01.2022р. відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речових доказів, з метою забезпечення їх збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131,132,170,171,172,173,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 02 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було добровільно видане 02.01.2022р. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_2 , а саме металеву хвіртку та частину металевої огорожі (11 пластин).

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000001 від 02 січня 2022 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя