Справа № 442/5281/21
Провадження № 1-кс/442/1432/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2021 року Слідча суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 12.07.2021, -

в с т а н о в и л а :

До слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшла скарга підозрюваного ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 12.07.2021 в рамках кримінального провадження №0000522 від 12.07.2021, в якій скаржник просить скасувати згадане повідомлення про підозру та зобов`язати компетентну посадову особу вчинити дії щодо виключення відповідних відомостей з ЄРДР.

В обґрунтування скарги зазначено, що 12 липня 2021 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України. Зазначає, що йому незрозумілі мотиви визначеної кваліфікації, оскільки об`єктом згаданого злочину може бути лише воля потерпілого. Однак, зважаючи на те, що потерпілий ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні надав додаткові пояснення про те, що жодного обмеження волі останнього чи, тим більше, викрадення не було, вважає, що повідомлення про підозру повинне бути змінене у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав вимоги скарги та пояснив, що він не вчиняв злочину, в якому його підозрюють. Погоджується з тим, що з потерпілим ОСОБА_7 у нього був конфлікт, внаслідок чого вони побилися, але він не викрадав останнього. Просить скасувати повідомлення про підозру.

Слідча ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечила щодо задоволення скарги, зазначивши, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України, оскільки у матеріалах кримінального провадження міститься достатньо відповідних доказів, зокрема показання свідків. Пояснила, що у даному провадженні ще не завершена судово-імунологічна експертиза. Крім цього, потерпілий ОСОБА_7 першочергово надав показання щодо його викрадення, а також вказав експерту про те, що під час згаданих подій він втратив свідомість і нічого не пам`ятає. Просить відмовити у задоволенні скарги.

Прокурор ОСОБА_5 підтримав позицію слідчої та доповнив, що у даному кримінальному провадженні надано оцінку усім зібраним доказам, на підставі чого повідомлено ОСОБА_3 про підозру у вчиненні згаданого кримінального правопорушення. Вважає скаргу безпідставною.

Представник потерпілого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що потерпілий дійсно заявляє про відсутність обставин щодо його викрадення, хоча мала місце бійка між ним та підозрюваним. Тому вважає, що можлива інша кваліфікація дій ОСОБА_3 .

Вислухавши учасників судового процесу, проаналізувавши доводи скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження, надані слідчим для огляду в судовому засіданні, приходжу наступного висновку.

Встановлено, що СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000522 від 12.07.2021, в межах якого 12.07.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України.

Згідно з положеннями п.10 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч.1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається затриманій особі в день його складання слідчим або прокурором не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного повідомлення про підозру, зазначені вище вимоги закону слідчим дотримані в повному обсязі. Зокрема, повідомлення про підозру підтверджується матеріалами кримінального провадження, оскільки на даному етапі досудового розслідування встановлено дані, які задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, і які, на переконання слідчого судді, вказують на обґрунтовану підозру ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, слід зазначити, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_3 підозри, слід взяти до уваги, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування та судового провадження.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року, де суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність зібраних доказів, вважаю, що обґрунтованість підозри ОСОБА_3 , у контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, на момент прийняття оскаржуваного рішення присутня, всупереч доводам скарги.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначає лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

З огляду на викладене, зазначені у скарзі доводи та підстави, з яких скаржник просить скасувати повідомлення про підозру, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення, оскільки фактично зводяться до оцінки винуватості чи невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення та кваліфікації її дій.

Враховуючи зазначене вище, приходжу до переконання, що оскаржуване повідомлення про підозру слідчого є законним та обґрунтованим, а тому скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 276-278, 303, 309, КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 12.07.2021 у кримінальному провадженні, внесеному 12.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000522 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.146 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 28.09.2021.

Слідча суддя Марія Грицай