ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3361/22
провадження № 1-кс/753/561/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" лютого 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника слідчого відділення Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 18 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000690, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Донецької області, Краснолиманського району, смт Кіровськ, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, раніше судимого, притягнутого до кримінальної відповідальності за частиною другою статті 185 КК України,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
19 лютого 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання начальника слідчого відділення Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 18 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000690, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 19 лютого 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000690, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому місці ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 розробили спільний план по проникненню в чуже житло та вчиненню крадіжки чужого майна із житла.

З метою вчинення зазначеного кримінального правопорушення ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 заздалегідь підготували інструмент для пошкодження та відчинення замків квартирних дверей, за допомогою якого повинні були зламувати або відкривати замки квартир.

18 лютого 2022 року близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 прибули до буд. АДРЕСА_2 з метою підшукування зручної квартири для вчинення крадіжки чужого майна та попрямували до третього під`їзду вказаного будинку, з метою вчинити крадіжку з квартири.

В подальшому ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 піднялись на п`ятий поверх вказаного будинку та з метою власного збагачення вирішили проникнути в квартиру АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вчинення крадіжки чужого майна, приблизно о 11 год. 05 хвилин, за допомогою наявних у них спеціальних інструментів, зламали циліндричний механізм замка вхідних дверей до квартири АДРЕСА_3 , після чого ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 проникли до приміщення даної квартири, звідки викрали наступне майно:

-грошові кошти в сумі 31500 гривень, 1400 Євро, які згідно офіційного курсу гривні щодо Євро станом на 18.02.2022 становить 45075 гривень 66 копійок, портмоне чоловіче чорного кольору, дві ювілейні монети до сторіччя НАПУ України, два ланцюжки з металу білого кольору, шкіряну чоловічу куртку коричневого кольору, ручку «Pierre cardin» в коробці, гаманець коричневого кольору, п`ять брусків гігієнічного мила, дві коробки парфумів, два креми «Loreal», крем «JD», зарядний пристрій, мобільний телефон марки «Samsung Duos» в неробочому стані, посвідчення № НОМЕР_1 нагородного знаку «Петро Могила» разом із знаком на ім`я ОСОБА_9 , монети різних країн, вироби із біжутерії у кількості 10 шт., парфум «Sauvage», статуетка жовтого кольору, рюкзак синього кольору марки «Adidas», купюри банку Арменія 1 одиниця, купюра банку Єгипет 1 одиниця, купюра банку Білорусь 2 одиниці, купюра банку Білорусь 20 одиниць, купюра банку Грузія 5 одиниць, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять, а всього таємно викрали майно на загальну суму 76575 гривень 66 копійок.

Після чого, ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_6 з місця скоєння злочину разом з викраденим майном зникли, чим спричинили ОСОБА_10 матеріальний збиток на суму 76575 гривень 66 копійок, однак невдовзі були затримані працівниками поліції.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у в тому, що він своїми умисними діями за попередньою змовою групою осіб, вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, тобто вчинив злочин, передбачений частиною третьою статті 185 КК України.

Крім того, ОСОБА_6 є особою, яка раніше вчиняла правопорушення, передбачене статтею 185 КК України.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_6 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України. Не заперечував проти альтернативного запобіжного заходу який може бути застосований до підозрюваного застава, та просив визначити його в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, зауважив, що відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 22 грудня 2020 року ОСОБА_6 перебуває у розшуку у кримінальному провадженні по обвинуваченню за частиною другою статті 185 КК України. Підозрюваний не має постійного місця проживання у місті Києві, проживає у хостелі, та часто змінює місце проживання.
Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.
Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Ризиком того, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належних засобів для існування, міцних соціальних зв`язків. Крім того, на цей час у провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за частиною другою статті 185 КК України. Ризиком впливу на свідків та потерпілу прокурором зазначено те, що свідки та потерпіла безпосередньо на цей час судом не допитані.
Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійного офіційного місця роботи, майновий стан.
Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні подав скаргу, в порядку статті 206 КПК України, на незаконне затримання підозрюваного, яку обґрунтував тим, що під час затримання ОСОБА_6 йому не було роз`яснено його права та підстави затримання.
ОСОБА_6 підтримав скаргу захисника та викладені в ній обставини.
Враховуючи, що скарга на незаконне затримання подана під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу й передана слідчому судді ОСОБА_1 у судовому засіданні, зважаючи на необхідність невідкладного розгляду скарг на незаконне затримання, для недопущення протиправного обмеження прав ОСОБА_6 на свободу, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу на незаконне затримання у цьому судовому засіданні разом з розглядом питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Частинами першою, другою, третьою статті 206 КПК України визначено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи; якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи; слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Звільнення особи в порядку статті 206 КПК України може бути здійснено за відсутності законної підстави такого затримання, тобто відповідного рішення слідчого судді / суду чи правоохоронних органів.

ОСОБА_6 затримали 18 лютого 2022 року об 11:45 год на підставі статті 208 КПК України за у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
Як вбачається з протоколу затримання від 18 лютого 2022 року ОСОБА_6 повідомлено підстави його затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснені права за статтею 42 КПК України та повідомлено Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги про затримання ОСОБА_6 та місце його подальшого перебування.
З протоколу затримання вбачається, що ОСОБА_6 відмовився його підписувати у присутності двох понятих, крім того, протокол містить запис проте, що після ознайомлення підозрюваного з підставами затримання та правами і обов`язками, будь-яких клопотань та заяв від нього не надійшло.
Відповідно до протоколів допиту свідків, що долучені до матеріалів клопотання, ОСОБА_6 не заперечував факт скоєння крадіжки, що підтвердив особисто у судовому засіданні.
Таким чином, доводи скарги на незаконне затримання ОСОБА_6 є необґрунтованими, а така скарга задоволенню не підлягає.
Стосовно клопотання про обрання запобіжного заходу адвокат ОСОБА_5 вказав, що його підзахисний вину визнає частково, крадіжку вчиняв лише він, при цьому зазначив, що ризик впливу на свідків є надуманий, оскільки свідками є працівники поліції, ризик впливу на потерпілу також не обґрунтований, оскільки вона не була очевидцем крадіжки. Запевнив суд в тому, що підозрюваний не буде більше вчиняти крадіжок, а ризик вчинення іншого кримінального правопорушення жодним чином не доведено та необґрунтовано стороною обвинувачення. Просив суд у задоволенні клопотання відмовити, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні визнав факт вчинення ним кримінального правопорушення, вказав, що крадіжку він вчинив сам, а вилучені в іншого чоловіка речі він йому просто передав. Просив суд відмовити у задоволенні клопотання, обрати йому запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000690, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
18 лютого 2022 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_6 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.
19 січня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:
- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення від 18 лютого 2022 року;
- протокол прийняття заяви про вчинення злочину від 18 лютого 2022 року;
- протокол огляду місця події;
- протокол допиту потерпілого;
- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину;
- протоколи допитів свідків;
- протокол огляду речей, вилучених під час обшуку ОСОБА_8 та ОСОБА_6
- інші матеріали кримінального провадження.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_6 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, факт вчинення крадіжки у судовому засіданні не заперечував підозрюваний та його захисник.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьої статті 185 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 185 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_6 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, ОСОБА_6 немає постійного місця проживання та реєстрації у місті Києві, офіційно непрацевлаштований, проживає у хостелі, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштована та будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за частиною другою статті 185 КК України у 2019 році знову вчинив аналогічне кримінальне правопорушення. Поряд з цим слідчий суддя при дослідженні обгрунтованості заявлених стороною обвинувачення ризиків враховує, що, як зазначив підозрюваний у судовому засіданні, він у 2010 році був засуджений за частиною другою статті 187 КК України до 7 років позбавлення волі, а також враховує той факт, що відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 22 грудня 2020 року він перебуває у розшуку у кримінальному провадженні за обвинуваченням за частиною другою статті 185 КК України.
Суд критично відноситься до пояснень підозрюваного про те, що він не знав, що йому необхідно з`являтись в Печерський районний суд м. Києва, йому ніхто не телефонував і він думав, що все вже минуло.
Ризик впливу на свідків та потерпілу є необґрунтованим з огляду на те, що свідками у справі є працівники поліції, підозрюваний добровільно розповів працівникам поліції, що здійснив крадіжку, видав викрадені речі та не заперечував факт крадіжки у судовому засіданні, що вказує на те, що ризик впливу на потерпілу є не доведеним.
Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини третьої статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, а також те, що підозрюваний не працює. Приймаючи таку позицію, суд враховує показання підозрюваного та захисника, але окрім їх показань у судовому засіданні інших доказів стороною захисту надано не було.
Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.
Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_6 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання чи застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки з огляду на особистість підозрюваного, відсутність постійного місця проживання у місті Києві, перебування його у розшуку, такі запобіжні заходи не будуть дієвими.
Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 18 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000690, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 на шістдесят днів підлягає задоволенню.
При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання ОСОБА_6 , а саме з 18 лютого 2022 року з 11:45 год.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваному заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, відсутність у нього офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визнає факт вчинення кримінального правопорушення (крадіжки), враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваному заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_6 19 лютого 2022 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_6 . Судом також перевірено, що підозрюваного затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 , на незаконне затримання підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000690, поданої в порядку статті 206 КПК України, відмовити.
Клопотання начальника слідчого відділення - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 18 квітня 2022 року до 11:45 год.

Визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99240 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_6 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 18 квітня 2022 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 23 лютого 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1