УХВАЛА
Іменем України
26 квітня 2021 року
м. Київ
справа № 676/5392/18
провадження № 51 - 5966 впс 20
Колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:
головуючої ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянула подання голови Хмельницького апеляційного суду про направлення кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001337, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України (далі КК України), та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, до іншого суду апеляційної інстанції і

встановила:
До Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшло подання голови Хмельницького апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що у Хмельницькому апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл указаних матеріалів кримінального провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте вони в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає розгляду питання. Клопотань про відкладення розгляду подання не надходило.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як вбачається з матеріалів вказаного кримінального провадження ухвалою Верховного Суду від 02 березня 2021 року скасовано вирок Хмельницького апеляційного суду від 30 вересня 2020 року щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а матеріали вищевказаного кримінального провадження направлені до Хмельницького апеляційного суду на новий розгляд.

Відповідно до офіційних даних, розміщених на Інтернет-ресурсі «Судова влада України», станом на сьогодні в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду здійснюють правосуддя сім суддів ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ).

Судді ОСОБА_9 та ОСОБА_12 заявили самовідводи, які були задоволені ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 16 березня 2021 року.

Судді ОСОБА_7 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 слухали поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 676/5392/18, провадження № 11кп-/4820/52/20), а тому їх повторна участь у цьому кримінальному провадженні в силу ч. 3 ст. 76 КПК України є недопустимою.

Рішенням XVIII чергового з`їзду суддів України від 09 березня 2021 року суддю ОСОБА_8 обрано членом Вищої ради правосуддя.

Відповідно до подання голови Хмельницького апеляційного суду рішенням зборів суддів № 6 від 09 квітня 2021 року внесено зміни у пункт 3.1 Розділу ІІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Хмельницького апеляційного суду та викладено в новій редакції, а саме, що у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів постійно-діючої колегії судді-доповідача, автоматизована система визначає суддів-членів колегії, яких не вистачає, з числа усіх суддів відповідної судової палати. У випадку, якщо сформувати склад колегії неможливо з суддів відповідної судової палати, автоматизована система визначає суддів-членів колегії, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду, а суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду відповідної категорії справ.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 квітня 2021 року визначення судді-доповідача не відбулося, оскільки суддя ОСОБА_6 , як один суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду вже назначений для розгляду кримінального провадження як член колегії, а з суддів судової палати з розгляду цивільних справ цього ж суду не може бути визначено головуючим для розгляду кримінального провадження у зв`язку з відсутністю спеціалізації.
Таким чином, на думку голови Хмельницького апеляційного суду, неможливо сформувати склад колегії, де суддею-доповідачем було б визначено суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ цього ж суду, для розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . У зв`язку із чим, як вказано у поданні, зазначене унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Перевіривши наведені у поданні доводи та матеріали кримінального провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Положеннями ст. 125 Конституції України регламентовано, що судоустрій є Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Під час застосування правил спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом).
Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Крім того, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Однак, за наведених в клопотанні обставин, неможливо здійснити повторний перерозподіл справи між всією колегією суддів для того, щоб один з суддів судової палати з розгляду кримінальних справ був визначений як суддя-доповідач.
Таким чином у Хмельницькому апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл указаних матеріалів кримінального провадження та сформувати колегію суддів, в тому числі визначити суддю-доповідача, через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

Ураховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Хмельницького апеляційного суду потрібно задовольнити і направити кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001337, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України до Тернопільського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного.

Ураховуючи викладене та керуючись ст. 34 КПК України, колегія суддів
постановила:
Подання Хмельницького апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001337, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, направити до Тернопільського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3