У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі № 11 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області заяву ОСОБА_4 про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 243/10802/19 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст. 125 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області 16.09.2019 року надійшли матеріали кримінального провадження № 0002332 стосовно ОСОБА_4 (№ 243/10802/19), які згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями передані судді ОСОБА_6

12.08.2021 року до суду надійшла заява обвинуваченої ОСОБА_4 , про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду судової справи № 243/10802/19.
Заява обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_6 не може брати участь у розгляді вказаної справи і підлягає відводу, оскільки не зможе безсторонньо розглянути дану справу, враховуючи подання обвинуваченою скарги до ВРП. При цьому, суддя ОСОБА_6 неприязно відноситься до неї та її захисника.

Крім того, 06 серпня 2021 року суддя ОСОБА_6 з порушенням конституційного права на захист незаконно відмовив в призначенні судово-медичної експертизи, яка могла б довести невинуватість обвинуваченої.

Просить відвести суддю ОСОБА_6 від розгляду судової справи № 243/10802/19.
В судовому засіданні ОСОБА_4 заявлені нею вимоги підтримала, просила їх задовольнити та пояснила, що суддя ОСОБА_6 під час розгляду справи постійно знімав питання до свідків, сміявся, погрожував адвокату та кричав на нього, коли той запізнювався, при цьому, коли затримувалась інші сторона або прокурор, суддя реагував адекватно. Крім того, суддя ОСОБА_6 необґрунтовано відмовив у призначенні експертизи. Також, у судовому засіданні головуючий з прокурором спілкуються на теми, не пов`язані з розглядом справи, що свідчить про їх дружні стосунки. При повідомленні про подання скарги до Вищої ради правосуддя, суддя ОСОБА_6 сказав, що це є тиском на суд.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала заяву ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 та пояснила, що 06 серпня 2021 року суддею ОСОБА_6 на її думку незаконно відмовлено у призначенні експертизи, чим фактично позбавлено обвинувачену права на захист. Ухвала про відмову у призначенні експертизи необґрунтована. Після повідомлення судді про подання на нього скарги до ВРП, він повідомив, що це є тиском на нього та у зв`язку з поданням даної скарги він неприязно ставиться до обвинуваченої ОСОБА_4 , при цьому самовідвід не заявляє, що зайвий раз свідчить про його упередженість.

Суддя ОСОБА_6 надав заяву про розгляд заяви про відвід без його участі.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_6 ..

Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.

16 вересня 2019 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшло кримінальне провадження № 0002332 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 125 КК України, яке згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями було передане судді ОСОБА_6 .

Положеннями ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного у кримінальному провадженні. До таких обставин, зокрема, належить наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, судді або присяжного.

Статтею 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно з ч. 1. ст. 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом.

За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Судді мають неухильно дотримуватися засад кримінального провадження, закріплених ст. 7 КПК України, маючи на увазі, що їх порушення дає об`єктивні підстави для сумніву у неупередженості та безсторонності суду.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Як встановлено в судовому засіданні, кримінальне провадження № 0002332 розглядається у Слов`янському міськрайонному суді під головуванням судді ОСОБА_6 , обвинуваченою у наведеному кримінальному провадженні є ОСОБА_4 .

Обвинувачена ОСОБА_4 в обґрунтування своєї заяви про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 посилається сумніви в його неупередженості, що обумовлені поданням обвинуваченою скарги на головуючого до Вищого ради правосуддя, а також відмовою суддею у призначенні судової експертизи у кримінальному провадженні, за допомогою висновків якої можливо було встановити невинуватість ОСОБА_4 , чим останню фактично позбавлено права на захист.

Щодо суб`єктивної складової зазначених обставин, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відведення судді з підстав упередженості необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відвід повинен бути вмотивованим.

Незгода з процесуальним рішенням та подання скарги на дії судді до Вищої ради правосуддя не створюють передумов для виникнення сумнівів щодо неупередженості судді ОСОБА_6 та не свідчать про наявність упередженого ставлення з його боку.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що твердження заявниці ОСОБА_4 щодо сумніву в неупередженості судді ОСОБА_6 при розгляді кримінального провадження № 0002332 за її обвинуваченням за ч. 2 ст. 125 КК України, не знайшли свого підтвердження, оскільки обвинуваченою не наведено переконливих аргументів, які б спростовували висновки суду.

Підсумовуючи вищенаведене, суд не погоджується з доводами заяви про відвід судді ОСОБА_6 , вважає їх необґрунтованими, та приходить до переконання щодо наявності підстав для відмови у задоволенні заяви про відвід.

Керуючись ст.ст. 35, 75, 81, 82 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні ОСОБА_4 про відвід судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 243/10802/19 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.2 ст. 125 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Слов`янського
міськрайонного суду ОСОБА_1