Справа № 308/3123/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, відносно::

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Киргистан, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

13 березня 2021 року слідчим відділом Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні №000322 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України.

З клопотання та матеріалів кримінального провадження вбачається, що неповнолітня ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з січня 2021 року в м. Горохів, Волинської області почала відвідувати секцію боксу, де тренером був ОСОБА_6 . Команда неповнолітніх дівчат, серед яких була ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 07.03.2021 на чолі з тренером з боксу ОСОБА_6 приїхали на змагання в м. Ужгород, поселившись в готелі «Інтурист Закарпаття», що по вулиці Кирила і Мефодія, 5 в м. Ужгороді.
У подальшому, 12.03.2021 близько 22:10 год. неповнолітня ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із трьома іншими неповнолітніми дівчатами перебували в кімнаті №417, готелю «Інтурист Закарпаття». У цей час до кімнати зайшов тренер ОСОБА_6 , в якого раптово виник злочинний умисел на вчинення розпусних дій щодо неповнолітньої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була одягнена лише в нижню білизну.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення розпусних дій щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку, ОСОБА_6 підійшов до неповнолітньої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка стояла біля ліжка, та, скориставшись безпорадним станом останньої, достовірно знаючи що вона є неповнолітньою, діючи умисно, з метою задоволення своєї статевої пристрасті, посягаючи на статеву свободу та статеву недоторканість особи, в присутності інших дівчат, використовуючи свою фізичну перевагу над дівчиною, штовхнув її на ліжко, заліз зверху та обома руками без добровільної згоди останньої почав через спідню білизну неповнолітньої торкатись її інтимних місць тіла, а саме - грудей, намагався поцілувати в шию, вчиняючи відносно неї розбещення, однак остання почала пручатись, та разом з іншими дівчатами кричати, після чого ОСОБА_6 припинив свої дії та вийшов з кімнати.
13.03.2021 близько 13:20 год. ОСОБА_6 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на розбещення неповнолітньої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зупинив її на сходах п`ятого поверху готелю «Інтурист Закарпаття» та почав ображати нецензурною лайкою, наніс удар рукою по голові та, тримаючи в руці пляшку з напоєм «Coca cola» об`ємом 0,5 л, сказав, що засуне її у піхву неповнолітньої, однак неповнолітня ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від тренера ОСОБА_6 втекла та повідомила про даний випадок у телефонній розмові свою матір ОСОБА_10 , яка звернулась в поліцію.
Слідчий вказує, що за таких обставин ОСОБА_6 підозрюватися у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, а саме розбещенні неповнолітніх, тобто вчиненні розпусних дій щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку.

Зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , в інкримінованому правопорушенні повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від громадянки ОСОБА_10 про вчинене кримінальне правопорушення від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021;протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) потерпілого ОСОБА_9 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_13 ; протоколом затримання особи ОСОБА_6 ;повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 .

Клопотання мотивоване тим, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених статтею ст. 177 КПК України, зокрема того, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України); може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України), незаконно впливати на потерпілу, свідків, шляхом їх підкупу або залякування (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), вчинити інше кримінальне правопорушення, (п.5 ст.177 КПК України) та існує ризик його протиправної поведінки. Існування зазначених ризиків обґрунтовується встановленими фактичними обставинами кримінального правопорушення зокрема, з показів неповнолітньої потерпілої та свідків вбачається, що останній неодноразово вчиняв протиправні діяння, і метою уникнення відповідальності

На підставі наведеного слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки: 1) прибувати до слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , прокурора Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , за першою вимогою; 2) не залишати місце постійного фактичного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду цілодобово; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

В судовому засіданні прокурори та слідчий клопотання підтримали, просили таке задовольнити з огляду на вищевикладені обставини.

Захисники підозрюваного в судовому засіданні щодо застосування відносно ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту заперечили, з підстав необґрунтованості, просили обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисників.

Заслухавши думку прокурорів, пояснення слідчого, підозрюваного, захисників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

З матеріалів провадження слідує. що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000322 від 13.03.2021 року.
Слідчим суддею встановлено, що 14 березня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого злочину.
Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії нетяжкого злочину.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому правопорушенні повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від громадянинки ОСОБА_10 про вчинене кримінальне правопорушення від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021; протоколом огляду місця події від 13.03.2021;протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) потерпілого ОСОБА_9 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту малолітнього(неповнолітнього) свідка ОСОБА_13 ; протоколом затримання особи ОСОБА_6 ;повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 .

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів щодо можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, містяться в їх сукупності в матеріалах, здобутих під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000322 та доданих до клопотання.
При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Тобто, під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (рішення Європейського суду з прав людини від 26.06.1991 року «Летельє проти Франції», скарга № 12369/86).
Оцінюючи наявність ризиків у кримінальному провадженні слідчий суддя виходить з того, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за ч. 2 ст. 110 КК України, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, вік підозрюваного, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність у підозрюваного постійного місця реєстрації (проживання), майновий стан підозрюваного, раніше не судимий.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає доведеними під час розгляду клопотання наявність ризиків,переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 та суворість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим, незаконного впливу на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджанні кримінальному провадженню іншим чином
Доводи сторони обвинувачення про існування інших ризиків, зазначених у внесеному клопотанні, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, у зв`язку із чим ці ризики не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_14 .
Враховуючи наведене та фактичні обставини кримінального провадження, характер діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 , потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо даних, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи, чим цілодобовий домашній арешт, можуть бути недостатніми для запобігання зазначеному ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин, клопотання сторони обвинувачення є підставним, відповідає вимогам закону та підлягає задоволенню, а тому відносно підозрюваного ОСОБА_6 слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло, оскільки саме такий запобіжний захід буде достатнім і зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти доведеному під час розгляду клопотання ризику.
Обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного слідчим суддею на даному етапі досудового розслідування не встановлено та сторонами кримінального провадження не наведено.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

При обранні запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; цілодобово не залишати місце постійного фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Керуючись ст. ст. 176, -178, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання - задовольнити.
Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Киргистан, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КК України, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні процесуальні обов`язки:
1) прибувати до слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 за першою вимогою;
2) не залишати місце постійного фактичного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду цілодобово;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - по 13 травня 2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1