Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 серпня 2021 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000137, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 липня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:
29 липня 2021 року прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Карго-Трейд Логистик» (), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , відкритих в АТ КБ «Приват Банк», в частині витрат, шляхом зупинення видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або в державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000137, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 липня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудове розслідування розпочато за заявою про злочин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій останній зазначив, що співробітники ТОВ «Карго-Трейд Логистик» () шляхом обману заволоділи його майном, а саме грошовими коштами на загальну суму 632 000 грн.

Так, 28 липня 2021 року в ході проведення досудового розслідування, в якості свідка допитано ОСОБА_4 , який під час допиту підтвердив відомості, зазначені в заяві, а також показав, що приблизно 17 березня 2021 року він звернувся до ТОВ «Карго-Трейд Логистик» (), офісне приміщення якого знаходилось за адресою: м. Київ, вул. Перемоги, 65, оф. №414, з метою придбання, подальшого транспортування та розмитнення водного мотоциклу загальною вартістю понад 632 000 грн., оскільки дана компанія спеціалізувалась на вище вказаних послугах.

Прибувши за адресою м. Київ, вул. Перемоги, 65, ОСОБА_4 зустрівся з менеджером ТОВ «Карго-Трейд Логистик», який відрекомендувався як ОСОБА_5 , надавши фотокопію посвідчення водія, яке дійсне до 03 жовтня 2047 року.

За результатами перемовин, між ОСОБА_4 та директором ТОВ «Карго-Трейд Логистик» ОСОБА_6 було підписано договір поставки від №9 від 22 березня 2021 року, однак ОСОБА_4 зазначив, що особисто із вказаною особою під час підписання договору не зустрічався, переговори від імені ТОВ «Карго-Трейд Логистик» завжди проводив ОСОБА_5 , який зазначав, що директор ТОВ «Карго-Трейд Логистик» на даний момент перебуває на лікарняному, а тому він йому особисто завозив додому даний договір, де він його і підписав.

У подальшому ОСОБА_4 передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 632 000 грн. на покупку, доставку та розмитнення нового гідроцикла марки «GTX LTD 300» 2020 модельного року від постачальника «Sportsmans Choice Marine, Inc.» (CША), шляхом переведення на банківський рахунок: НОМЕР_3 , який належить ТОВ «Карго-Трейд Логистик».

Однак, станом на теперішній час ТОВ «Карго-Трейд Логистик» відповідно до договору №9 від 22 березня 2021 року не виконало свої зобов`язання щодо поставки товару та грошові кошти відмовляється повертати.

В подальшому ОСОБА_4 стало відомо, що ОСОБА_5 це насправді ОСОБА_7 . В мережі інтернет міститься інформація, що дана особа є аферистом та шахраєм, яка неодноразово ошукала інших замовників та продовжує це робити. Деякі з потерпілих від ОСОБА_7 залишали свої контактні дані в мережі Інтернет, з останніми ОСОБА_4 контактував та вони підтвердили, що теж стали жертвами шахрайських дій ОСОБА_7 .

В ході досудового розслідування прокурором надано доручення співробітникам УСР у місті Києві ДСР НП України на проведення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення осіб, які причетні до протиправної діяльності, а безпосередньо до заволодіння чужим майном, а саме грошовими коштами, шляхом обману, у великих розмірах.

Під час виконання вказаного доручення встановлено, що до такої протиправної діяльності причетні ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 та директор ТОВ «Карго-Трейд Логистик» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Крім того, під час виконання доручення співробітниками УСР у місті Києві ДСР НП України встановлено, що ТОВ «Карго-Трейд Логистик» використовує розрахункові рахунки, які відкриті в банківських установах, а саме:

-Казначейство України (МФО 899998) номер рахунку: НОМЕР_4 , дата відкриття рахунку 01 листопада 2018 року;

-Казначейство України (МФО 899998) номер рахунку: НОМЕР_5 , дата відкриття рахунку 01 листопада 2019 року;

-АТ КБ «Приват Банк», (МФО 305299) номер рахунку: НОМЕР_1 , дата відкриття рахунку 23 лютого 2021 року;

-АТ КБ «Приват Банк», (МФО 305299) номер рахунку: НОМЕР_2 , дата відкриття рахунку 23 лютого 2021 року;

-АТ КБ «Приват Банк», (МФО 305299) номер рахунку: НОМЕР_3 (рахунок на який ОСОБА_4 , був здійснений переказ коштів ТОВ «Карго-Трейд Логистик», за надання послуг), дата відкриття рахунку 22 лютого 2021 року.

Крім того, встановлено, що на рахунки ТОВ «Карго-Трейд Логистик» шахрайським шляхом перераховуються грошові кошти на завезення товарів із закордону та їх розмитнення та в подальшому умови договору не виконуються, товар не надходить до замовників, представники ТОВ «Карго-Трейд Логистик» повернути кошти відмовляються та перестають виходити на зв`язок.

З огляду на викладене, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вказаних у клопотанні рахунках ТОВ «Карго-Трейд Логистик» (), із встановленням відповідних обмежень.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву, у якій просив розглянути клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності прокурора.

Власник майна у судове засідання не викликався на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000137, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 липня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Згідно із ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10, ч.11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 28 липня 2021 року грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Карго-Трейд Логистик», НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , відкритих в АТ КБ «Приват Банк», визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що прокурором у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Карго-Трейд Логистик» (), а саме: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , відкритих в АТ КБ «Приват Банк», в частині витрат, шляхом зупинення видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або в державні цільові фонди, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків пов`язаних з виплатою заробітною плати, до постановлення кінцевого рішення у кримінальному провадженні №0000137, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 липня 2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1