г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/3736/20
Номер провадження 1-кп/213/112/21
У Х В А Л А

09 червня 2021 року м. Кривий Ріг Дніпропетровської області
Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
при розгляді у відкритому судовому засіданні обвинувального акту у кримінальному провадженні, яке внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000583 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Інгулецького районного суду міст Кривого Рогу знаходиться вищезазначене кримінальне провадження.
Обвинувачений ОСОБА_5 звернувся до суду з усним клопотанням яким просить замінити запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Обґрунтовуючи клопотання, посилався на стан здоров`я обвинуваченого оскільки вважає, що і нього наявні захворювання при яких він не може знаходитись під вартою.

Адвокат клопотання підтримав.

Ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.09.2020 обвинуваченому ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому було неодноразово продовжено судом, останній раз - по 23.07.2021 включно.
Прокурор проти пом`якшення запобіжного заходу заперечував, зазначив, що клопотання не підлягає задоволенню оскільки свідки не допитані матеріали кримінального провадження судом не дослідженні, тому обвинувачений може впливати на свідків та знищити сховати або спотворити речі або документ и що мають значення у цьому кримінальному провадженні.

Заслухавши пояснення захисника, обвинуваченого, прокурора, дослідивши суд приходить до наступного.

Статтями 331, 201 КПК України передбачено право підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, або його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Підставою для зміни запобіжного заходу є зокрема наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків.

Таке клопотання розглядається судом згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).

На підставі пункту 19 листа від 04.04.2013р. № 511-550/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ роз`яснено, що право підозрюваного, обвинуваченого на розгляд клопотання про зміну, скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути обмежено. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути відповідне клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів із дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відмова у розгляді звернення з таким клопотанням у кримінальному провадженні не допускається та є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 65 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України").

При розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу суд має надати оцінку: наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; існуванню ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, з урахуванням нових обставин, які не були предметом оцінки під час застосування запобіжного заходу чи його продовженні.

Водночас, застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 пов`язано із існуванням ризику переховування від органів досудового розслідування та ризику незаконного впливу на свідків.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, оцінивши доводи сторони захисту, та доводи сторони обвинувачення слідчий суддя дійшов висновку, що сторона захисту навела нові обставин із належними доказами, що дає достатньо підстав для розгляду цього клопотання.

Зокрема, оцінюючи можливість впливу обвинуваченого на свідків, слід виходити із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, судове дослідження доказів по справі не проведено, свідки у справі судом не допитані, тому суд вважає, що, перебуваючи на волі, обвинувачений зможе впливати на свідків, перешкодити встановленню істини у справі, переховуватися від слідства і суду із метою уникнення відповідальності, а також продовжити вчинення кримінальних правопорушень.
Окрім того, суд враховує особу обвинуваченого, а також обставини, визначені статтею 178 КПК України, зокрема відсутність у ОСОБА_5 постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків.
Щодо, незадовільного стану здоров`я ОСОБА_5 суд зауважує, що за клопотанням захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 з Філії ЦОЗ ДКВС України у Дніпропетровській та Донецькій областях було витребувано відомості про стан здоров`я та ОСОБА_5 , відповідно до якої останній може перебувати в умовах ДУ «Криворізька установа виконання покарань №3 » та отримує лікування згідно встановленого діагнозу у необхідному обсязі, згідно листа призначень.

Отже, суд вважає, що підстави, за яких обвинуваченому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, наразі не втратили своєї актуальності, при цьому суд зауважує що відповідно до обвинувачення за місцем мешкання у ОСОБА_5 було вилучено значну кількість наркотичних засобів, відтак застосування більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі у вигляді цілодобового домашнього арешту не буде достатнім для забезпечення виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, а тому перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_5 матиме можливість вчиняти кримінальні правопорушення, а наданими суду документами доведено що ОСОБА_5 за станом здровя може знаходитись під вартою.
При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема викладену у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції», згідно з якою «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Таким чином, враховуючи наявність ризиків вчинення обвинуваченим дій, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також оцінюючи у сукупності обставини, визначені ст.178 КПК України, суд приходить до висновку що клопотання ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 331 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
В клопотанні обвинуваченого ОСОБА_5 про заміну запобіжного заходу відмовити .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка тримається під вартою, - протягом 7 днів з дня вручення копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1