ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 532/308/15-к Номер провадження 11-кп/814/603/21Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2021 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_2 ,
суддів з секретарем з участю прокурора захисників обвинувачених представника потерпілихОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви захисників-адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , які діють в інтересах обвинуваченого ОСОБА_10 про відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000192 за апеляційною скаргою прокурора відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_6 , який брав участь у даному провадженні, на ухвалу Ленінського районного суду м. Полтави від 10 березня 2021 року
ВСТАНОВИЛА:

У судовому засіданні захисник-адвокат ОСОБА_9 , заявив відвід колегії суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , мотивуючи його тим, що при розподілі кримінального провадження щодо ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 відбулось незаконне втручання в автоматизований розподіл цієї справи,оскільки вищевказана колегія суддів має спеціалізацію з розгляду цивільних справ, а тому не може брати участь в розподілі кримінальних проваджень через відсутність спеціалізації.

Крім того, захисник адвокат ОСОБА_7 також заявив відвід колегії суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , мотивуючи його тим, що колегія суддів має спеціалізацію з розгляду цивільних справ і пройшли відповідне кваліфікаційне оцінювання згідно своєї спеціалізації.
Також вказує, що формування колегії Полтавського апеляційного суду у складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 із складу суддів судової палати з розгляду цивільних справ для розгляду кримінального провадження за відсутності спеціалізації відбулось з істотним порушенням Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, а тому визначення судді доповідача та членів колегії суддів здійснено з порушенням порядку, передбаченогост. 35 КПК України.

Також, вказує, що в обвинувальному акті від 24 вересня 2019 року, який є предметом дослідження колегією суддів під час апеляційного провадження, в основі обвинувачення мається посилання на цивільні справи №524/11669/13-ц та №524/3172/13-ц, в яких брали участь у складі колегій суддів судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Вказані обставини також унеможливлюють участь суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 під час апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора, оскільки викликають сумнів в їх об`єктивності та неупередженості .

Заслухавши захисників, обвинувачених, які підтримали вказані заяви, думку прокурора та представника потерпілих, які заперечували проти її задоволення, колегія суддів вважає, що вказані заяви не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, передбачений ч. 1 ст. 75 КПК України.
Так, згідно з пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК «суддя, окрім іншого, не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо: наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості; порушено встановлений частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядок визначення слідчого судді, судді для розгляду справи».
У п. 49 рішення по справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), заява №33949/02, від 09.11.2006 зазначив, що: «Відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями… … Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». А в п. 50 цього ж рішення ЄСПЛ вказав, що «Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного».
Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК «визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом».
З огляду на приписи п.2 ч.5 ст.128 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначення спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ належить до компетенції зборів суддів відповідного суду.
Відповіднодо Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30, для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Відповідно до п. 4.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Полтавського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Полтавського апеляційного суду від 05 жовтня 2018 року (зі змінами, в редакції на час здійснення розподілу справи) )у разі, якщо неможливо визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвали слідчого судді (11-СС) та оскарженні судових рішень у кримінальних провадженнях (11-КП), розгляду подання місцевого суду або клопотання сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (11-П), через неможливість приймати участь у розгляді справи всіх суддів, які зараховані до складу кримінальної палати, склад колегії суддів визначається за допомогою автоматизованого розподілу з числа слідчих суддів, які зараховані до складу цивільної палати.
На час проведення автоматизованого розподілу у такій справі, слідчі судді включаються до складу кримінальної палати та для них визначається відповідна спеціалізація.
Також колегія суддів враховує правові висновки, викладені в ухвалі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02 квітня 2021 року у справі №526/2314/19, якою відмовлено у задоволенні подання Полтавського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000443 з апеляційними скаргами на вирок Хорольського районного суду від 31 грудня 2021 року з одного суду до іншого. В поданні апеляційного суду вказувалось про неможливість утворити склад суду для розгляду апеляційних скарг, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів судової падати з розгляду кримінальних справ. У своєму рішенні колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про те, що Полтавським апеляційним судом не вичерпано можливості по формуванню колегії суддів для розгляду апеляційних скарг, оскільки під час застосування правил спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, що віднесена до юрисдикції конкретного суду ( за винятком випадків, що прямо передбачені законом).
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 березня 2021 року розподіл справ не відбувся з причини відсутності потрібної кількості суддів для розгляду справи.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 22 березня 2021 року відбувся розподіл кримінального провадження, відповідно до якого визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя (суддя доповідач) ОСОБА_2 , судді ОСОБА_14 та ОСОБА_4 .
Ухвалою колегії суддів Полтавського апеляційного суду від 22 березня 2021 року задоволено заяву судді ОСОБА_14 про самовідвід.
Згідно з протоколом повторного розподілу справ між суддями від 22 березня 2021 року обрано головуючим суддею (суддею доповідачем) ОСОБА_2 , склад колегії суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . При цьому, під час проведення розподілу справи до авторозподілу справи було включено 14 суддів, а саме суддів кримінальної палати: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 та слідчих суддів, зарахованих до складу колегії суддів цивільної палати, а саме: ОСОБА_14 , ОСОБА_24 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Отже, порушення порядку визначення колегії суддів автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації апеляційної скарги прокурора відділу Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_6 допущено не було, а відтак твердження про втручання у роботу автоматизованої системи документообігу суду є лише особистим припущенням захисників-адвокатів ОСОБА_9 , та ОСОБА_7 .

Не заслуговують на увагу як підстави для відводу колегії суддів твердження захисників про те, що вказані судді є суддями цивільної палати Полтавського апеляційного суду, мають зовсім іншу спеціалізацію та відповідно не проходили визначеної законом процедури оцінювання за спеціалізацією суддів кримінальної палати.

Згідно ч.1 ст. 83 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Кваліфікаційне оцінювання проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями.

Так відповідно до Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України №898/ко-18 від 21 червня 2018 року визнано суддю апеляційного суду Полтавської області ОСОБА_2 такою, що відповідає займаній посаді.

Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України №953/ко-18 від 26 червня 2018 року визнано суддю апеляційного суду Полтавської області ОСОБА_4 такою, що відповідає займаній посаді.

Та, Рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України №957/ко-18 від 27 червня 2018 року визнано суддю апеляційного суду Полтавської області ОСОБА_3 таким, що відповідає займаній посаді.

Щодо доводів захисника-адвоката ОСОБА_7 про наявність сумнівів у неупередженості суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які брали участь при апеляційному розгляді цивільної справи №524/11669/13-ц за позовом Комунального підприємства «Кременчуцька міська телерадіокомпанія» до ОСОБА_10 , ОСОБА_25 та Малого колективного підприємства «Візит» про визнання правочину недійсним, визнання права власності на майно та стягнення грошових коштів, а також судді ОСОБА_4 , яка брала участь під час розгляду цивільної справи №524/3172/13-ц за позовом Комунального підприємства «Кременчуцька міська телерадіокомпанія» до Приватного підприємства «Приватна телерадіокомпанія «Візит», ОСОБА_10 та виконавчого комітету Кременчуцької міської ради про визнання недійсним розпорядження, статуту підприємства та зобов`язання вчинити певні дії, колегія суддів вважає, що дана обставина не може бути підставою для їх відводу, оскільки участь суддів при розгляді цивільних справ з огляду на приписи ст.76 КПК України не є повторною,а також не є безумовною підставою для відводу відповідно до п. 4 ст.75 цього Кодексу.
Крім того, участь членів колегії суддів ОСОБА_26 та ОСОБА_3 в розгляді іншої цивільної справи, з результатами розгляду якої , в свій час не погоджувався ОСОБА_10 , в даному випадку розцінюється колегією суддів як його суб`єктивний критерій наявності зацікавленості суддів в результаті розгляду справи, без доведення належними доказами вказаного факту, що само по собі не виключає принцип презумпції особистої безсторонності суду.

В даному випадку, висловлена суддею позиція в інших справах не може свідчити про наявність упередженості при розгляді даного кримінального провадження, а відтак слугувати об`єктивної підставою для його відводу в розумінні ст. 75 КПК України.
Таким чином, захисниками-адвокатами ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , які діють в інтересах обвинуваченого ОСОБА_10 , не надано будь-яких доказів щодо наявності обставин, які б свідчили про упередженість суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 і ОСОБА_4 та їх зацікавленості в розгляді справи
Не встановлено таких обставин і колегією суддів у засіданні апеляційного суду.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що захисникам - адвокатам ОСОБА_9 , та ОСОБА_7 слід відмовити у задоволенні заяв про відвід колегії суддів.

Керуючись статтями 35,75, 81, 376 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволенні заяв захисників адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , які діють в інтересах обвинуваченого ОСОБА_10 ,про відвід колегії суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДІ:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4