Справа №: 398/2145/21
провадження №: 1-кс/398/416/21
УХВАЛА
Іменем України

"07" травня 2021 р.

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання про накладення арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000455 від 02.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків начальника Онуфріївського відділу Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить суд накласти арешт на транспортний засіб - Opel Vectra, 2006 року випуску, державний номерний знак, НОМЕР_1 , та державний номерний знак НОМЕР_2 , із забороною користування та розпорядження останнім, який належить, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_4 , на якому збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення до прийняття рішення по кримінальному провадженню, з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.

Клопотання мотивоване, тим що 01.05.2021 приблизно о 21:40 годині, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , керуючи автомобілем марки Opel модель Vectra, 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , на автодорозі «Павлиш-Онуфріївка-Млинок», по вулиці Козачий Шлях в сел. Онуфріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, навпроти домоволодіння №49, допустив зіткнення керованого ним автомобіля із пішоходом ОСОБА_5 , уродженець та житель сел. Онуфріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, який йшов у зустрічному йому напрямку по проїзній частині, внаслідок чого ОСОБА_5 спричинено тілесні ушкодження у виді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, перелому потиличної кісти черепу.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надіслав клопотання про розгляд клопотання без його участі, просив залишити автомобіль у його користуванні, адже автомобіль є єдиним засобом для пересування та підробітку.
Заслухавши прокурора та дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.
02.05.2021 року слідчим відділенням Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування та розпочате досудове розслідування кримінального провадження №0000455 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.286 КК України по факту того, що 01.05.2021 приблизно о 21:40 годині, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , керуючи автомобілем марки Opel модель Vectra, 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , на автодорозі «Павлиш-Онуфріївка-Млинок», по вулиці Козачий Шлях в сел. Онуфріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, навпроти домоволодіння № 49, допустив зіткнення керованого ним автомобіля із пішоходом ОСОБА_5 , уродженець та житель сел. Онуфріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, який йшов у зустрічному йому напрямку по проїзній частині, внаслідок чого ОСОБА_5 спричинено тілесні ушкодження у виді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, перелому потиличної кісти черепу.

02.05.2021 в ході огляду місця події, а саме ділянки автодороги «Павлиш-Онуфріївка-Млинок» по вулиці Козачий Шлях в сел.Онуфріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області виявлено та вилучено автомобіль марки Opel модель Vectra, 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , із пошкодженнями, характерними для ДТП.

Відповідно до Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 , автомобіль марки Opel модель Vectra, 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

При вирішенні питання щодо арешту майна та для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, врахував правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для сторін кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява №48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A №52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A №98).

Враховуючи викладене та обставини вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що автомобіль марки Opel модель Vectra, 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , та реєстраційний номер від вказаного автомобіля НОМЕР_1 , зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України.

Постановою слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 02.05.2021 року автомобіль Opel модель Vectra, 2006 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000455 та поміщено на територію господарчого двору Сектору поліцейської діяльності №1 (смт. Онуфріївка) Відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

Згідно свідоцтва про реєстрацію про реєстрацію транспортного засобу транспортний засіб Opel модель Vectra, 2006 року випуску, державний номений знак НОМЕР_1 належить ОСОБА_4 .

Відповідно ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
За змістом ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За правилами ст. 132 КПК України застосування арешту майна не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Відповідно ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Норми п. 1, 2, 5 ч. 2 ст. 173 КПК України вказують, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зокрема, використовувалося як знаряддя злочину, тобто є речовим доказом у кримінальному провадженні, про що органом досудового розслідування у встановленому порядку було винесено відповідну постанову.
З наданих матеріалів встановлено, що легковий автомобіль Opel модель Vectra, 2006 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 дійсно є речовим доказом, тому слідчий судя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про накладення арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000455 від 02.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль Opel Vectra, 2006 року випуску, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить ОСОБА_4 , державний номерний знак НОМЕР_1 та державний номерний знак НОМЕР_2 з метою забезпечення збереження його як речового доказу у кримінальному провадженні №0000455 від 02.05.2021 року до прийняття рішення, шляхом тимчасового позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном, з метою проведення судових експертиз та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 7 днів з моменту оголошення.
Власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, згідно ст. 174 КПК України.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_6 НЕРОДА