Справа № 185/2732/21
Провадження № 1-кс/185/704/21
14 квітня 2021 року м.Павлоград
Клопотанням дізнавач порушує питання про накладення арешту на мобільний телефон «Xiaomi Redmi Mi M 1906676», який визнаний речовим доказом, та був вилучений 09.04.2021 в ході поверхневої перевірки та огляду громадянина ОСОБА_7 .
В судовому засіданні дізнавач підтримав заявлене клопотання про арешт вилученого мобільного телефону, зазначив, що при огляді ОСОБА_7 захисника не було, його не затримували, він дав згоду на проведення огляду його мобільного телефону, дозволу в поряду ст. 161,162 КПК Укараїни не отримували, чому в протоколах, клопотанні, заяві, постанові зазначені різні марки мобільного телефону пояснити не може, напевно дізнавач помилився, який саме мобільний телефон належить ОСОБА_7 та був в нього вилучений зазначити не може, напевно Redmi not 8pro.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначив, що ст. 309 КК України не передбачає накладення арешту на майно, мобільний телефон не є предметом вчинення злочину, про існування інших ЄРДР за ст. 307 КК України, в яких мобільний телефон може мати доказове значення дізнавачем не надано, в клопотанні та інших доданих матеріалах не зазначено, який саме мобільний телефон було вилучено у ОСОБА_7 , не зазначено його характеристик, IMEI, зазначені різні марки мобільного телефону, ОСОБА_7 знаходитсья на лікуванні, йому не відомо власником якого телефонв він є, вважає, що ОСОБА_7 було незаконно затримано, та незаконно проведено огляд його та огляд мобільного телефону.
Вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту клопотання вбачається, що 09.04.2021 під час проведення огляду місця події, розташованої біля гаражу № НОМЕР_1 , на території гаражного кооперативу «Жовтень» по вул. Новоросійській 1, м. Павлоград, Дніпропетровської області, в період часу з 14:42 до 14:47 год було виявлено ОСОБА_7 який добровільно надав для огляду два сліп пакети з кристалічною речовиною, які він дістав з задньої кишені джинсових штанів, які були одягнені на ньому.
Отже в клопотанні, протоколах огляду, заяві ОСОБА_7 , постанові про визнання речовим доказом зазначені чотири різні марки (назви) мобільного телефону, інших характеризуючи річ ознак (IMEI чи інше) дізнавачем в зазначених документах не зазначено, отже, не зрозуміло який мобільний телефон належить ОСОБА_7 , ні в клопотанні, ні в матеріалах, доданих до нього, не вказано, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним чи третіми особами таким майном, що унеможливлює розгляд клопотання по суті.
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Слідчий суддя ОСОБА_1