Гребінківський районний суд Полтавської області
_______________________________________________________________
УХВАЛА
Іменем України

15 березня 2021 р. м. Гребінка

15 березня 2021 року слідчий суддя Гребінківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши у приміщенні суду в м.Гребінка клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на речовий доказ (земельну ділянку) у кримінальному провадженні №0000404, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2017 року за ч.1 ст.358 та ч.1 ст.197-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту на речовий доказ (земельну ділянку) у кримінальному провадженні №0000404, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2017 року за ч.1 ст.358 та ч.1 ст.197-1 КК України, де вона визнана потерпілою від вказаного злочину. Своє клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Гребінківського районного суду Полтавської області від 17.06.2020 року накладено арешт на речовий доказ, а саме, земельну ділянку з кадастровим №:00:001:0510 площею 9,2504 га, розташовану на території Березівської сільської ради Гребінківського району Полтавської області, власником якої являється ОСОБА_2 , шляхом встановлення заборони вчинення будь-яких нотаріальних дій та реєстраційних дій щодо вказаної земельної ділянки.

Згідно ст. 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначенні ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно правовими актами, які йому не суперечать.

Таким чином, територіальна юрисдикція визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчій підрозділ.

Отже, правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність/юрисдикція щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Як зазначив Верховний суд у своїй ухвалі від 13.10.2020 справа № 607/16332/20 (51- 4916 впс 20): «Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

На момент розгляду вказаного клопотання змінилась структура територіальних органів Національної поліції України, так, згідно з Наказом голови Національної поліції № 955 від 08.12.2020 року, окрім іншого визначено районні територіальні (відокремлені) підрозділи ГУНП у Полтавській області, серед яких Лубенський районний відділ поліції, в склад якого, окрім інших входить слідче відділення відділу поліції № 1, яке наразі здійснює досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000404. При цьому встановлено, що попередній орган досудового розслідування, який проводив досудове слідство, а саме, Гребінківський ВП ГУНП у Полтавській області - реорганізовано.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на речовий доказ (земельну ділянку) у кримінальному провадженні №0000404, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2017 року за ч.1 ст.358 та ч.1 ст.197-1 КК України, необхідно повернути потерпілій ОСОБА_2 для звернення до відповідного суду, що відноситься до територіальної юрисдикції за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчій підрозділ.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 132, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на речовий доказ (земельну ділянку) у кримінальному провадженні №0000404, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2017 року за ч.1 ст.358 та ч.1 ст.197-1 КК України - повернути.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати ОСОБА_2 разом із клопотанням та усіма доданими до нього документами.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Гребінківський районний суд Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1