УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001233 від 29.10.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, із середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у вересні 2020 року, точна дата та час слідством не встановлено, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, маючи протиправний умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут на території м. Одеси психотропної речовини амфетамін з метою незаконного збагачення, створили телеграм-канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », використовуючи при цьому ім`я користувача « ОСОБА_7 » та реквізити електронних гаманців платіжної системи «EasyPay» за допомогою якого ОСОБА_5 разом з невстановленою особою здійснював систематичний збут наркотичних засобів та психотропних речовин.
Так, 22.01.2021 о 13:00 годині ОСОБА_5 через Телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з метою конспірації використовуючи нік-нейм « ІНФОРМАЦІЯ_2 », під час переписки з ОСОБА_8 , в ході проведення контролю за вчиненням злочину у вигляді оперативної закупки, домовився про збут психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетаміну, вагою 1 грам, при цьому ОСОБА_5 повідомив, що вартість 1 граму психотропної речовини амфетаміну складає 400 гривень, які ОСОБА_8 повинен сплатити за допомогою електронного гаманця «EasyPay» та надав при цьому реквізити для сплати № НОМЕР_1 .
В подальшому, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, запевнив ОСОБА_8 , що після отримання підтвердження оплати за амфетамін, він протягом двох годин після сплати повідомить про місцезнаходження «закладки» з психотропною речовиною- амфетаміном, який був ним придбаний при невстановлених слідством обставинах з метою подальшого збуту.
Далі, 22.01.2021 о 13:51 ОСОБА_8 через термінал оплати, розташований за адресою: м.Одеса, вул. Мечникова, буд. №106-Б здійснив транзакцію з перерахування грошових коштів у сумі 400 гривень на електронний гаманець платіжної системи «EasyPay» № НОМЕР_1 , який був йому наданий ОСОБА_5 . Після чого, ОСОБА_8 відправив фотозображення з квитанцією про оплату абоненту «@illusionizeShop2» через інтернет-месенджер «Телеграм».
Через декілька хвилин від абонента « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_8 , якому була відведена роль оперативного закупника надійшло повідомлення у вигляді геолокації із фотознімком місцевості розташування «закладки» з психотропною речовиною, обіг якої обмежено- амфетаміном, а саме адреса: АДРЕСА_3 , та детальний опис безпосереднього місця її схову - після арки праворуч паркан, магніт під перилами бесідки.
Так, того ж дня, 22.01.2021 приблизно о 13 годині 45 хвилин, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, маючи намір на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетамін, знаходячись на подвір`ї будинку АДРЕСА_3 , поклав під перила бесідки згорток чорного кольору розміром 1.5*1.5 см. «закладку», всередині якої знаходилась психотропна речовина амфетамін, таким чином незаконно збув за 400 гривень НБУ ОСОБА_8 психотропну речовину, обіг якого обмежено амфетамін, який знаходився в поліетиленовому пакеті чорного кольору.
У подальшому, 22.01.2021 у період часу з 14 год. 30 хв. до 15 год. 10 хв. під час огляду місця події під перилами бесідки з правого боку від входу у двір будинку АДРЕСА_3 виявлено та вилучено згорток, упакований у чорну липку стрічку, при розкритті якого виявлено металевий предмет - магніт та полімерний пакет з речовиною білого кольору порошкоподібного типу.
В ході досудового розслідування встановлено, що речовина у вигляді грудочок у вологому стані білого кольору, масою 0,854 г, вилучена під час проведення контролю за вчиненням злочину у вигляді оперативної закупки, містить психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, кількісний вміст амфетаміну в наданій речовині становить 0,346 г
Крім того, продовжуючи свої протиправні наміри 17.08.2021 приблизно в 11.40 годин годині ОСОБА_5 через Телеграм-канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з метою конспірації, використовуючи нік-нейм « ІНФОРМАЦІЯ_2 », під час переписки з ОСОБА_8 , в ході проведення контролю за вчиненням злочину у вигляді оперативної закупки, домовився про збут психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетаміну, вагою 2 грами, вартістю 800 гривень та особливо небезпечного наркотичного засобу 1 граму канабісу вартістю 300 гривень, за які ОСОБА_8 повинен сплатити в загальній сумі 1100 гривень на банківський рахунок, при цьому ОСОБА_5 надав реквізити для сплати ПАТ «ТАСКОМБАНК» № 528272.
В подальшому, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою групою осіб, запевнив ОСОБА_8 , що після отримання підтвердження оплати за амфетамін та канабіс він протягом приблизно години повідомить про місцезнаходження «закладки» з психотропною речовиною та наркотичним засобом канабісом, які були ним придбаний при невстановлених слідством обставинах з метою подальшого збуту.
Далі, 17.08.2021 о 11:52 ОСОБА_8 через термінал оплати, розташований за адресою: м.Одеса, вул. Пироговська, буд. №3 здійснив транзакцію з перерахування грошових коштів у сумі 1100 гривень на банківський рахунок ПАТ «ТАСКОМБАНК» № НОМЕР_2 реквізити якого були йому надані ОСОБА_5 . Після чого, ОСОБА_8 відправив фотозображення з квитанцією про оплату абоненту «@illusionizeShop2» через інтернет-месенджер «Телеграм».
Через декілька хвилин від абонента « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_8 , якому була відведена роль оперативного закупника надійшло повідомлення у вигляді геолокації із фотознімком місцевості розташування «закладки» з психотропною речовиною, обіг якої обмежено- амфетаміном, а саме адреса: м.Одеса пров.Ботанічний, 2а та детальний опис безпосереднього місця її схову пачка з під цигарок, яка знаходиться біля другої парадної зазначеного будинку.
Так, того ж дня, 17.08.2021 приблизно о 13 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, маючи намір на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетамін, знаходячись на подвір`ї будинку АДРЕСА_4 , поклав біля будинку «закладку» - пачку з під цигарок «Winston» всередині якої знаходились психотропна речовина та наркотичний засіб у згортках, таким чином незаконно збув за 1100 гривень НБУ ОСОБА_8 психотропну речовину, обіг якого обмежено амфетамін та особливо небезпечний наркотичний засіб- канабіс.
У подальшому, 17.08.2021 приблизно в 13 год. 20 хв. під час огляду біля другої парадної будинку № 2а пров.Ботанічному в м. Одеса виявлено та вилучено пачку з під цигарок «Winston» білого кольору в середні якої знаходилось 2 згортки обмотані стрічкою синього то чорного кольору, із 3 зіп пакетами в яких знаходилась речовина рослинного походження та речовина біло-рожевого кольору порошкоподібного типу.
В ході досудового розслідування, 17.08.2021 встановлено, що у відповідності до результатів експрес тесту марки «IDT 5000 Amphetamine/ Meth Identification» порошкоподібна речовина біло-рожевого кольору, яка містилась в одному із пакетів вилучених на місці події, змінила колір реагенту, що згідно з інструкцією свідчить, що досліджувана речовина містить психотропну речовину- амфетамін.
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наявним ризикам, передбаченим п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Беручи до уваги викладене, на теперішній час існує наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб зашкодити кримінальному провадженню.
Знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним, підозрюваний ОСОБА_5 , враховуючи його особистість, а також ймовірну причетність до скоєння аналогічних кримінальних правопорушень членів організованої ним групи на території Одеської області, може вдатися до спроб переховуватись в подальшому від органу досудового розслідування, суду, що у свою чергу, у сукупності з іншими обставинами, встановленими у кримінальному провадженні, даними, що характеризують особистість підозрюваного свідчить про наявність ризиків.
У зв`язку з тим, що на теперішній час не встановлено місцезнаходження всіх речей та документів, які мають значення для встановлення обставин злочину, зокрема той факт, що всі зазначені зображення та переписки через Телеграм канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 », адміністратором якого він є зберігаються фактично на віддаленому сервері, доступ до якого має лише ОСОБА_5 , то перебування ОСОБА_5 на волі може призвести до знищення речових доказів та інших даних, що мають значення для кримінального провадження. Зазначена обставина свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, обставини, встановлені під час кримінального провадження є розумним обґрунтуванням ризику того, що підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Також, враховуючи, що на даний час триває перевірка на причетність ОСОБА_5 до скоєння аналогічних кримінальних правопорушень щодо незаконного збуту наркотичних засобів за період з жовтня 2020 по теперішній час є розумним обґрунтуванням ризику того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України.
Окрім іншого, ОСОБА_5 може використовувати свій авторитет та наявні в нього зв`язки для здійснення впливу на свідків та інших членів злочинного угруповання у вказаному кримінальному провадженні.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вказавши, що підозрюваний ОСОБА_5 визнає вину, має намір співпрацювати зі слідством, ризики відсутні та не доведені, має на утриманні дитину.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, з підозрою погодився.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, 18.08.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:
- ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини, вчинені за попередньою змовою осіб;
- ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропної речовини, вчинені повторно за попередньою змовою осіб.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, підтверджується: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 20.01.2021 року, висновком експерта №СЕ-19/116-21/1843-МРВ від 15.02.2021 року, протоколом обшуку від 17.08.2021 року, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.08.2021 року, протоколом огляду місця події від 17.08.2021 року, та іншими матеріалами клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.1.1. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.
Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер таких кримінальних правопорушень, кількість епізодів, оскільки розповсюдження психотропних речовин та наркотичних засобів завдає істотної шкоди суспільним інтересам, життю та здоров`ю людини, характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких, останній не одружений, не працює, слідчий суддя приходить до переконання, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Більш того, слід врахувати ту обставину, що кримінальні правопорушення мають високий ступінь суспільної небезпеки, становлять серйозну загрозу для здоров`я і добробуту людей і справляють негативний вплив на економічні, культурні й політичні основи суспільства у державі, а також те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
При вирішенні питання щодо існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 171 КПК України, слідчий суддя враховує те, що на даний час не всі речові докази в рамках кримінального провадження встановлені, зокрема, всі зазначені зображення та переписки через Телеграм канал « ІНФОРМАЦІЯ_2 », адміністратором якого є ОСОБА_9 зберігаються фактично на віддаленому сервері, доступ до якого має лише підозрюваний, у зв`язку з чим, існує ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Враховуючи також те, що матеріали клопотання містять протокол допиту свідка ОСОБА_8 , тому підозрюваному при ознайомлені стануть відомі анкетні дані останнього, який в подальшому, буде допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідка, схиляючи його до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
При встановленні наявності ризику впливу на свідка, слід також враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

При вирішенні питання щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінальних правопорушень, кількість епізодів, їх специфіку, корисливий характер, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній офіційно не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та офіційного заробітку, ймовірно отримував дохід від збуту психотропних речовин, слідчий суддя приходить до переконання, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді вчинення іншого кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином в клопотанні необґрунтований та не підтверджений жодними доказами, зокрема, не конкретизовано яким чином підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню.

4.1.2. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків. Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя вважає за неможливе, оскільки в судовому засіданні стороною захисту не були надані відомості, що підозрюваний офіційно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зокрема, не був наданий договір оренди квартири.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_5 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.
4.2. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_5 розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дослідивши клопотання та долучені в обґрунтування матеріали, слідчий суддя з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та соціального стану підозрюваного, доведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, обставини вчинення кримінальних правопорушень, суспільно-небезпечні наслідки.

Разом з тим, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, застава у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, здатна у разі її внесення забезпечити виконання процесуальних обов`язків, саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194-196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001233 від 29.10.2020 року задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, до 15.10.2021 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 18.10.2021 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду а кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну за винятком паспорта громадянина України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1