Справа № 932/5341/21
Провадження № 1-кс/932/3321/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , дізнавача ОСОБА_3 , представника володільця майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання дізнавача сектору дізнання Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся дізнавач СД Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області з клопотанням про арешт майна, яке мотивоване тим, що невстановлені особи, які діють від імені ПАТ «Судоплавна компанія «Укррічфлот», самовільно, всупереч установленому законом порядку, використовують земельну ділянку, яка належить територіальній громаді м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради. За даним фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000051 від 30.06.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що між міською радою та Дочірнім підприємством «Дніпропетровській річковий порт» Акціонерної судноплавної компанії «Укррічфлот» було укладено договір оренди земельної ділянки за кадастровим номером :06:114:0035, розташованої за адресою: площа Десантників, 5, площею 4,2917 га, терміном на п`ять років (державна реєстрація від 27.02.2007).

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 04.02.2013 у справі № 13/5005/10437/2012 частково задоволено позов Дочірнього підприємства «Дніпропетровській річковий порт» Акціонерної судноплавної компанії «Укррічфлот» до Дніпровської міської ради, визнано вищевказаний договір оренди землі поновленим до 27.02.2017. Тобто термін дії договору оренди земельної ділянки за кадастровим номером :06:114:0035 закінчився 27.02.2017.

У цей час, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна власником нерухомого майна, що розташоване на земельній ділянці є Приватне акціонерне товариство «Судноплавна компанія «Укррічфлот». Отже, фактичним користувачем вказаної земельної ділянки є ПрАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот».

Так, дізнавачем СД Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд земельної ділянки площею 4, 2917 га. з кадастровим номером :06:114:0035, що розташована за адресою: м. Дніпро, площа Десантників, 5. В ході огляду було виявлено та вилучено на вказаній ділянці місцевості залишки речовини білого кольору у твердій формі, яку поміщено до спецпакету № SUD1157278 та опечатано; залишки речовини білого кольору, шароподібної форми, поміщеної до спецпакету № SUD 1157276 та опечатано; зразок ґрунту із залишками паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до спецпакету № SUD 1057979 та опечатано, із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Сторона обвинувачення вважає, що вилучені речі мають ознаки, які притаманні речовим доказам, можуть містити на собі інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення, тому з метою збереження цих речових доказів та досягнення ефективності досудового розслідування, є необхідність у накладенні арешту на це майно.

В судовому засіданні дізнавач підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Представник володільця майна проти задоволення клопотання заперечував, вказавши на його невідповідність КПК України та необґрунтованість. Просив відмовити у задоволенні клопотання повністю.

Заслухавши пояснення дізнавача, володільця майна, вивчивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Поняття речових доказів визначено у ст. 98 КПК України, відповідно до якої доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до абз. другого частини першої ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектору дізнання Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному правопорушенню, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 30.06.2021 року. Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення ст. 356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09 липня 2021 року надано дозвіл дізнавачам СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області на проведення огляду земельної ділянки за адресою: площею 4, 2917 га. з кадастровим номером :06:114:0035, що розташована за адресою: м. Дніпро, площа Десантників, 5.

В ході огляду працівниками дізнання було виявлено залишки речовини білого кольору у твердій формі, яку поміщено до спецпакету № SUD1157278 та опечатано; залишки речовини білого кольору, шароподібної форми, поміщеної до спецпакету № SUD 1157276 та опечатано; зразок ґрунту із залишками паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до спецпакету № SUD 1057979 та опечатано.

Постановою дізнавача від 23 липня 2021 року вищевказані речі визнані речовими доказами та передані на зберігання до камери схову ДВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Слідчий суддя враховує наявність правових підстав для накладання арешту, можливість використання вказаних речових доказів у кримінальному провадженні. Приймаючи до уваги, що вказане майно може бути використано як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, може містити на собі відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, відповідає критеріям, які визначені у ст. 98 КПК України, а також з метою унеможливлення знищення чи пошкодження даних речових доказів, вважаю, що на дані речі (майно) необхідно накласти арешт.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Оскільки вилучені речі є хімічними речовинами (зразками), які необхідні для експертного дослідження, існує ризик того, що при транспортуванні, переміщенні, дослідженні, вони можуть бути пошкоджені, частково або повністю знищені, тому з метою досягнення дієвості кримінального провадження, вважаю, що існують підстави для заборони відчуження, розпорядження та користування цим майном.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання дізнавача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 131, 170-173, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання дізнавача сектору дізнання Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на залишки речовини білого кольору у твердій формі, яку поміщено до спецпакету № SUD1157278 та опечатано;

-залишки речовини білого кольору, шароподібної форми, поміщеної до спецпакету № SUD 1157276 та опечатано;

-зразок грунту із залишками паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до спецпакету № SUD 1057979 та опечатано, із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Копію ухвали направити прокурору, володільцю майна.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1