Справа № 308/3707/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Ужгородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, у якій просить зобов`язати відповідальних осіб Ужгородської окружної прокуратури внести відомості за його заявою від 18.03.2021 до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Вимоги скарги обґрунтовує тим, що ним 22.03.2021 була подана заява про злочин, який мав місце 18.03.2021 в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду, але прокурором в порушення ст. 214 КПК України не внесено відомості до ЄРДР. За змістом скарги заявник виражався нецензурною лайкою в сторону посадових осіб прокуратури та державної влади загалом.

Під час судового засідання скаржник підтримав заявлені у скарзі вимоги, просив такі задовольнити. Повторно вжив вислів, наведений у скарзі.

Представник Ужгородської окружної прокуратури прокурор ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення скарги, зазначив, що вимоги такої скарги необґрунтовані.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, слідчий суддя доходить наступних висновків.

За приписом статті 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься повага до людської гідності.

У тексті скарги скаржник вживає висловлювання, які дискредитують правоохоронні органи України.

Глави 2, 3 Кримінального процесуального кодексу України визначають основні засади кримінального провадження, а також процесуальні права та обов`язки сторін та інших учасників кримінального провадження.

За загальним правилом зловживання процесуальними правами будь-кого з учасників кримінального процесу не допускається. При цьому учасники процесу зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) судочинства, а також його завданню.

Вказані дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які вказані дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним принципам та завданням кримінального провадження.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

При цьому, Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Обґрунтування скарги з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20.09.2011 року, заява №46549/06).

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 затверджене Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення.

Згідно п. 2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства, відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, вищезазначені норми закону зобов`язують прокурора, у т.ч. керівника прокуратур; керівників органів досудового розслідування; дізнавачів, слідчих, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається з матеріалів, доданих до скарги, ОСОБА_4 22.03.2021 звернувся до Ужгородської окружної прокуратури із заявою про кримінальне правопорушення, у якій зазначив, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, про що свідчить надана слідчому судді копія відповідної заяви із вхідним штампом Ужгородської окружної прокуратури.

Станом на час розгляду даної скарги, слідчому судді даних щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою ОСОБА_4 від 22.03.2021 органом досудового розслідування не надано.

Таким чином, як слідує з матеріалів скарги, посадовими особами Ужгородської окружної прокуратури вимог закону не дотримано, а саме протягом 24 годин з моменту надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було.

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження (стаття 22 КПК України) відносно подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи те, що доказів внесення відомостей за заявою до ЄРДР суду не надано, вважаю, що особа, яка прийняла зазначену вище заяву про кримінальне правопорушення не виконала вимоги частини 1 статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин та ознак кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що до кола питань, що вирішуються слідчим суддею під час розгляду зазначеного виду скарги, не входить здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення вимог скарги.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити.

Зобов"язати посадових осіб Ужгородської окружної прокуратури внести відомості по повідомленню про злочин ОСОБА_4 від 22.03.2021 про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо така скарга не була подана. У випадку подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована набирає законної сили, після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та підписано 30.03.2021.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1