Провадження № 1-кп/761/33/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю прокурора ОСОБА_2

обвинуваченого - ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4

при секретарі ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали кримінального провадження по обвинуваченню:

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.309, ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0004659 від 12.06.2014 року),
В С Т А Н О В И В:
З жовтня 2014 року на розгляді суду перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.309, ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 317 КК України.
Ухвалою суду від 19.04.2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було оголошено у розшук, також надано дозвіл на його затримання, з метою приводу до Шевченківського районного суду м.Києва для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалою суду від 28.05.2021 року до обвинуваченого ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Прокурор у судовому засіданні заявив суду клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , який спливає 25.07.2021 року. Своє клопотання прокурор мотивує тим, що підставою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні тяжких злочинів, а також наявність ризиків, у зв`язку з тим, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку прокурора менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки ним не доведено наявність зазначених ним ризиків, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, з таких підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується,, а також те, що відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження до обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає 25.07.2021 року.
Суд заслухавши доводи прокурора, захисника, обвинуваченого, вивчивши матеріали кримінального провадження вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосований до обвинуваченого ОСОБА_3 у відповідності до вимог п. 4 ст. 183 КПК України та з врахуванням наявності ризиків передбачених у п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на час проведення судового засідання судом не відпали. Оскільки обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії нетяжкого кримінального правопорушення та тяжких злочинів, максимальна санкція яких є позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, а тому є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватися від суду з метою уникнути покарання за вчинене, незаконно впливати на свідків, у даному кримінальному провадженні, які ще не допитувались у судовому засіданні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та/або вчинити інше кримінальне правопорушенн.
Також, суд враховує, що будь-яких даних про усунення ризиків, наявність яких слугувала підставою для обрання стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суду не надано, у зв`язку з чим суд, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого в ході судового слідства, виконання процесуальних рішень у справі, дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому вважає за доцільне залишити ОСОБА_3 раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи вищевикладене суд прийшов до висновку, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення зазначених ризиків та покладених на обвинуваченого обов`язків, у зв`язку з чим є достатні підстави для застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.
Таким чином, суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно продовжити строк тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 (шістдесят) днів.
Також, з урахуванням вимог ч.4 ст.183 КПК України, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення підозрюваною обов`язків, передбачених цим кодексом.
При визначенні розміру застави суд враховує дані про особу ОСОБА_3 його вік, майновий стан, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182,183 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-194, 197-199, 314-315, 376 КПК України,-
У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком дії на 60 днів, тобто до 09 вересня 2021 року включно.

Визначити для ОСОБА_3 розмір застави, у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, що в достатній мірі буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави. У разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки, визначені ч.5 ст. 194 КПК України:
- прибувати до суду за їх першою вимогою;
- не відлучатися з населеного пункту, де проживає, без дозволу суду;
- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідного органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
Визначити строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_3 до 09 вересня 2021 року.
На ухвалу суду безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником, протягом семи днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала є обов`язковою для негайного виконання.

Суддя ОСОБА_1