Справа №295/7291/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000968 від 07.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на предмет ззовні схожий на металеву стамеску, загальною довжиною близько 18 см., руків`я виготовлено з пластику жовтого кольору та металевий предмет ззовні схожий на фомку (лом), які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив розгляд клопотання проводити без його участі, вказавши, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Суд дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 07.06.2021 року близько 10 год. 10 хв. в смт. Головине, Черняхівського району, Житомирської області, громадянин ОСОБА_5 , шляхом віджиму металопластикового вікна проник до будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно викрав ювелірні вироби, що належать ОСОБА_6 однак довести злочин до кінця не зміг з причин, що не залежали від його волі оскільки був затриманий. За даним фактом 07.06.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження № 0000968 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

08.06.2021 на адресу слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП надійшов рапорт інспектора СРПП ВПД №1 ГУНП в Житомирській області, яким було встановлено, що дане кримінальне правопорушення вчинив гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого було затримано після вчинення злочину. Під час допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 встановлено, що останні бачили як невідома особа, в подальшому встановлено що це ОСОБА_5 , здійснив таємне викрадення майна, про що повідомили власників та працівників поліції. 08.06.2021 працівниками СОГ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області за адресою смт. Головине, Черняхівського району, Житомирської області, вул. Героїв Десантників 109, було проведено огляд місця події, за участі ОСОБА_5 в ході якого було вилучено предмет ззовні схожий на металеву стамеску, загальною довжиною близько 18 см., руків`я виготовлено з пластику жовтого кольору та металевий предмет ззовні схожий на фомку (лом).

Постановою про визнання предметів речовими доказами та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження від 07.06.2021 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказані речі визнано речовими доказами.

07.06.2021 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та надалі в порядку ст. 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий вказав, що враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, як доказів відомостей, що містяться на вилучених речах та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього майна, та те, що у даному кримінальному провадженні необхідно отримати відповідні висновки експертиз, тому у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно з метою недопущення його відчуження, розпорядження та користування.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170, ст. 98 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на його вчинення; правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на завдання арешту майна та з метою забезпечення збереження речових доказів, а також зважаючи на наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет ззовні схожий на металеву стамеску, загальною довжиною близько 18 см., руків`я виготовлено з пластику жовтого кольору та металевий предмет ззовні схожий на фомку (лом), які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та позбавити власника, користувачів та третіх осіб права відчужування, користування та розпорядження вказаним майном.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1