ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2265/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
перекладача ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Азербайджан, азербайджанець, громадянин Азербайджану, перебуває у цивільному шлюбі, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше на території України не судимий, підозрюваний у кримінальному провадженні № 0001658 від 05.06.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
В С Т А Н О В И В :
До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001658 від 05.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, його захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.184 КПК України.
У судовому засіданні прокурор просив обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись при цьому на те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тоді як застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, не зможуть запобігти спробам підозрюваного перешкоджати здійсненню кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого, запобігти скоєнню підозрюваним інших кримінальних правопорушень та спробам переховатись від органів досудового розслідування та суду, а також забезпеченню можливості прийняття процесуальних рішень в найкоротші строки.
Підозрюваний вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав у повному обсязі, обставин викладених у підозрі не оспорював. Просив не застосовувати до нього тримання під вартою, та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або заставу у мінімальному розмірі.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, та визначити мінімальний розмір застави. За міркуванням захисника прокурором не доведено наявність обґрунтованої підозри в тій частині, що підозрюваний діяв за попередньою змовою з іншою особою, та причетність його до інших кримінальних правопорушень, у зв`язку з чим відсутні підстави для обрання найсуворішого запобіжного заходу.
Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на наступне.
На підставі наданих слідчим матеріалів кримінального провадження, слідчим суддею встановлено, що групою слідчих слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0001658, в рамках якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, скоєного за таких обставин.
ОСОБА_4 , 05.06.2021, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, увійшов в злочинну змову, спільно з ОСОБА_9 , з метою вчинення ряду корисливих злочинів проти власності, за наступних обставин.

Так, 05.06.2021, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 05 год. 00 хв., ОСОБА_9 , разом з ОСОБА_4 , приїхали на автомобілі марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_10 , до ресторану «Чайхона Базар», що по вул. Анни Ахматової, 44а, переслідуючи спільний, корисливий умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна.
05.06.2021 близько 05 год. 05 хв., ОСОБА_9 , зайшов до ресторану «Чайхона Базар», що по вул. Анни Ахматової, 44а, де помітив раніше невідомого йому ОСОБА_11 , який в цей же час перебував у зазначеному закладі. В цей час ОСОБА_4 перебував в автомобілі марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 , який був припаркований на узбіччі біля ресторану «Чайхона Базар».
Після чого, 05.06.2021 о 05 год. 12 хв., ОСОБА_9 вийшов з ресторану «Чайхона Базар» та пішов до автомобіля марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 , де його чекав ОСОБА_4 та дочекавшись поки о 05 год. 19 хв. ОСОБА_11 покине територію ресторану «Чайхона Базар», ОСОБА_9 вийшов з автомобіля та почав бігти за потерпілим, по вулиці Анни Ахматової в м. Києві, тим самим переслідуючи його.
ОСОБА_9 , 05.06.2021, о 05 год. 25 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Анни Ахматової, 45, неподалік ресторану «Чайхона Базар», діючи спільно та узгоджено з ОСОБА_4 , який на той час спостерігав за оточуючою обстановкою, з метою уникнення викриття та їх затримання на місці вчинення злочину, підійшов до потерпілого ОСОБА_11 , та спровокував словесний конфлікт, який переріс в штовханину між ними, в ході якої ОСОБА_11 впав на землю та в цей же час, ОСОБА_9 , діючи відкрито, не зважаючи на присутність потерпілого ОСОБА_11 , який усвідомлював відкритий характер викрадення його майна, викрав з карману штанів потерпілого належний йому мобільний телефон марки «Samsung A5» вартістю 1950 грн. В цей час, ОСОБА_4 , згідно відведеної йому ролі, знаходився поруч та спостерігав за діями ОСОБА_9 , та для забезпечення доведення їх спільного злочинного умислу до кінця, демонстративно показав наявний у нього предмет ззовні схожий на ніж, тим самим не давши змогу потерпілому вільно залишити місце його знаходження.
Після чого, ОСОБА_9 , утримуючи в руках мобільний телефон марки «Samsung A5» спільно з ОСОБА_4 , з місця вчинення злочину зникли.
У результаті спільних злочинних дій ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_11 , спричинено матеріального збитку на загальну суму 1950,00 грн.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Крім того, ОСОБА_4 , 05.06.2021, переслідуючи корисливий умисел, спрямований на повторне відкрите викрадення чужого майна, діючи повторно, за попередньою змовою групою осіб, вчинив повторно корисливий злочин проти власності за наступних обставин.
Так, 05.06.2021, у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 05 год. 00 хв., ОСОБА_9 , разом з ОСОБА_4 , приїхали на автомобілі марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_10 , до ресторану «Чайхона Базар», що по вул. Анни Ахматової, 44-а, переслідуючи корисливий умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна.
05.06.2021, близько 05 год. 05 хв., ОСОБА_9 , зайшовдо ресторану «Чайхона Базар», що по АДРЕСА_2 , де помітив раніше невідомого йому ОСОБА_12 , який в цей же час перебував у зазначеному закладі. В цей час ОСОБА_4 , перебував в автомобілі марки «Dacia Logan», д.н.з. НОМЕР_1 , який був припаркований на узбіллі біля ресторану «Чайхона Базар». Після чого, дочекавшись поки ОСОБА_12 покине територію ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », почав його переслідувати.
Після чого, о 05 год. 35 хв., того ж дня, ОСОБА_9 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне, відкрите викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, почав переслідувати ОСОБА_12 по вулиці Анни Ахматової в м. Києві, попередньо розподіливши між собою злочинні ролі, так, що ОСОБА_4 , визначився спостерігати за оточуючою обстановкою, перехожими громадянами та в разі появи перехожих чи інших можливих перешкод, що могли завадити чи ускладнити здійснення пограбування мала попередити про це ОСОБА_9 , який в той час мав підійти до потерпілого та шляхом ривка вирвати з рук сумку разом з мобільним телефоном, а вразі чого ОСОБА_4 , повинен швидко підійти до ОСОБА_9 та вчинити активні дії для доведення їх спільного злочинного умислу до кінця.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, діючи за попередньою змовою групою осіб, згідно розподілених ролей, ОСОБА_9 , 05.06.2021, о 05 год. 35 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Анни Ахматової, 45, діючи спільно та узгоджено з ОСОБА_4 , який на той час спостерігав за оточуючою обстановкою, з метою уникнення викриття та їх затримання на місці вчинення злочину, швидко підбіг ззаду до потерпілого ОСОБА_12 , який намагався зайти до під`їзду даного будинку, і шляхом ривка, схопив за його сумку. В цей же час, потерпілий ОСОБА_12 почав вчиняти супротив незаконним діям ОСОБА_9 , а саме утримувати свою сумку в руках не даючи змоги її відкрито викрасти, однак, в цей же час, з рук потерпілого вислизає належний йому мобільний телефон марки «iPhone 12», вартістю 36199 грн. 00 коп., та падає на асфальт. Після чого, ОСОБА_9 , діючи відкрито, не зважаючи на присутність потерпілого ОСОБА_12 , який усвідомлював відкритий характер викрадення його майна, підіймає з асфальту вказаний мобільний телефон та разом з викраденим майном з місця вчинення злочину зникає.
В цей же час, ОСОБА_4 , який згідно відведеної йому ролі, знаходився поруч та спостерігав за діями ОСОБА_9 , для забезпечення доведення їх спільного злочинного умислу до кінця, підбіг до потерпілого ззаду та шляхом ривка вирвав з рук сумку сіро-чорного кольору марки «Louis Vuitton», в якій перебували речі потерпілого, а саме: шкіряний гаманець чорного кольору марки «PRADA», в якому були наявні грошові кошти в сумі 8500 гривень та 350 доларів США, які станом на 05.06.2021 згідно курсу НБУ становлять 9569 грн. 00 коп.
В наступному, ОСОБА_4 , також зникає з місця вчинення злочину разом з викраденим майном.
У результаті спільних злочинних дій ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , потерпілому ОСОБА_12 спричинено матеріального збитку на загальну суму 54 268 грн. 00 коп.
Таким чином, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобтоу вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
09 червня 2021 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_13 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років.
Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Слідчим у клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Так, із наданих стороною обвинувачення матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Так, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать докази, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема: протоколом допиту потерпілого; протоколами допитів свідків; протоколами огляду місць події; протоколам впізнання; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.
Ризик переховування від органу досудового розслідування підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, та суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим. Про наявність вказаного ризику свідчить також той факт, що підозрюваний не має постійного місця проживання, на території м. Києва проживає тимчасово.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує і те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
На ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 вказує наявність злочинної діяльності з корисливих мотивів та відсутність в останнього постійного джерела доходів.
Жодних фактів і обґрунтувань, які б свідчили про те, що підозрюваний може в будь-який спосіб впливати на потерпілого та свідків, клопотання не містить, таких обставин не встановлено і в суді, а тому посилання на цей ризик суд визнає безпідставним.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Отже, зазначені вище обставини свідчать про наявність в діях підозрюваного ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурором у судовому засіданні у повній мірі було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що він уродженець Республіки Азербайджан, азербайджанець, громадянин Азербайджану, перебуває у цивільному шлюбі, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше на території України не судимий.
Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що надані прокурором докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).
У рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пунцельт проти Чехії» (Punzelt v. Czech Republic) № 31315/96 від 25.04.2000 суд визнав, що при визначенні розміру застави крім майнового стану особи слід враховувати майновий стан осіб, у групі з якими було вчинено злочин, а також можливість внесення застави іншими суб`єктами за договірними відносинами, зокрема, страхування, платоспроможність яких не пропорційна майновому стану особи.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, вважаючи, що перспектива втрати застави в такому розмірі може бути достатнім стримуючим фактором, щоб запобігти вищевказаним ризикам.
Крім того, слідчий суддя вважає, що необхідним за умови внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст.ст. 132, 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 202, 309, 369, 372, 395 КПК України, статтями 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 07.08.2021 року включно.
Встановити підозрюваному ОСОБА_4 , альтернативний запобіжний захід у виді застави та визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 600 гривень.
У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, підозрюваний ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_4 , зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: