Провадження 1-кп/522/102/21
УХВАЛА
в порядку ст. 315 КПК України

24 березня 2021 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у кримінальному провадженні, яке зареєстроване в ЄРДР за № 0000375 від 22.09.2020 року, по обвинуваченню:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Одеса, громадянин України, освіта середньо, неодружений, офіційно не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Одеса, громадянин України, освіта середня, неодружений, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимий,
- за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.186, ч. 2 ст. 187 КК України.
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_5 ,
обвинувачені - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
захисники - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0000375 від 22.09.2020 року, по обвинуваченню ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.186, ч. 2 ст. 187 КК України.
Під час підготовчого судового засідання, прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки у обвинувачених не зменшилися ризики передбачені ст. 177 КПК України, вони обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні злочинів, за які відповідальність передбачена у вигляді позбавлення волі.
Обвинувачений ОСОБА_3 , його захисник, не заперечувати проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник, заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали клопотання дійшов висновку про наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право, обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. У разі відсутності клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування вважається продовженим.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Підставою обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачені можуть здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , обвинувачуються у вчиненні ряду тяжких злочинів передбачених ч.2 ст.186 та ч.2 ст. 187 КК України, за які передбачена відповідальність у виді позбавлення волі.
Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, враховуючи тяжкість вчинених злочинів, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти власності та здоров`я особи, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків чи потерпілу, які безпосередньо судом не допитані.
Також, суд бере до уваги, той факт, що інкриміновані злочини ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , є умисним, з метою наживи, що свідчить про наявність ризику, що обвинувачені можуть вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме: відсутність стійких соціальних зв`язків; тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою, характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , вік та стан здоров`я.
При цьому суд вважає, що обрання даного запобіжного заходу обвинуваченому не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне розмір застави не обирати, оскільки, злочин, що ставиться у обвинувачення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , пов`язані із застосуванням насильства.
Таким чином, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 315, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим у кримінальному провадженні № 0000375 від 22.09.2020 року задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обрати ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк тримання під вартою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 становить 60 (шістдесят) днів, тобто до 22.05.2021 року.
Копію ухвали направити начальнику ДУ "Одеський слідчий ізолятор" МЮ України - для відома.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Головуючий суддя: