№ 1-кс/755/3110/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" липня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002113 від 16.07.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Маріуполь Донецької області, українцю, громадянину України, з вищою освітою, працюючому неофіційно на будівництві, перебуваючому у цивільному шлюбі, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідча СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002113 від 16.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2021 року, приблизно о 19 годині 00 хвилин, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_4 перебували за адресою: АДРЕСА_3 , де помітили раніше їм знайомого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У подальшому, з мотивів особистої неприязності до ОСОБА_9 , ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_4 , вступили в злочинну змову з метою незаконного позбавлення волі людини. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 , спільно із ОСОБА_4 , підійшли до ОСОБА_9 та почали застосовувати до нього фізичну силу, намагаючись насильно обмежити його рух. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_4 , тримаючи під руки ОСОБА_9 , зайшли на територію приватного будинку, що за адресою: АДРЕСА_4 , де продовжували застосовувати до останнього фізичну силу. У цей час, ОСОБА_4 , взявши до свої рук ніж, поклав ліву руку ОСОБА_9 на невелику частину зрізаного стовбура дерева та наніс по ній один цілеспрямований удар ножем, внаслідок чого, відрізав ОСОБА_9 безіменний палець лівої руки, тим самим спричинивши останньому тілесні ушкодження та подолавши його волю до опору протиправним діям. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_8 за попередньою змовою із ОСОБА_4 , діючи умисно, із застосуванням фізичного насильства, порушуючи гарантовані положеннями ст. ст. 29, 33 Конституції України та ст. 2 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» права і свободи ОСОБА_9 на недоторканість особи та свободу пересування, проти його волі, заштовхали останнього до металевого вольєру, що розташований на території вищевказаного приватного будинку та зачинили двері, при цьому, закрутивши двері металевим дротом товщиною близько 6 мм, перешкоджаючи останньому вільно пересуватись та обмежуючи рух, чим принизили його честь та гідність та спричинили йому фізичні страждання. Після чого, ОСОБА_8 спільно із ОСОБА_4 з місця скоєння злочину пішли у невідомому напрямку.

17 липня 2021 року у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 16.07.2021 року; рапортом від 16.07.2021 року; довідкою з КМКЛ ШМД № 8527 від 17.07.2021 року; протоколами огляду місця події від 16.07.2021 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 16.07.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16.07.2021 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.07.2021 року; додатковим допитом потерпілого ОСОБА_9 від 17.07.2021 року; протоколами впізнання за участю потерпілого ОСОБА_9 ; протоколами впізнання за участю свідка ОСОБА_11 від 17.07.2021 року; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою до застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину невеликої тяжкості, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, за який передбачено покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, а також, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та потерпілого є те, що підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування. Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний вчинив злочин проти волі, честі та гідності особи. Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування. Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України, урахувати його репутацію, вік та стан здоров`я.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначаючи, що підозра є обґрунтованою, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, може вчинити нове кримінальне правопорушення, може впливати на потерпілого та свідків, а тому, прохав застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання у м. Києві.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді саме цілодобового домашнього арешту, оскільки, на його думку, клопотання є необґрунтованим, а запобіжний захід занадто обтяжливим. Підозрюваний ОСОБА_4 має місце роботи, має міцні соціальні зв`язки, місце проживання у м. Києві, а тому, прохав застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, однак, у нічний час доби, що дасть останньому змогу працювати та забезпечувати себе і цивільну дружину.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, прохав застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, оскільки йому необхідно працювати.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчої дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України.

Заслухавши думки прокурора, захисника та підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також на конкретні обставини кримінального провадження.

Однак, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , а саме те, що він працює, має постійне місце проживання у м. Києві, раніше не судимий, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчої про застосування відносно останнього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження з 21 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, строком на 60 днів до 12 вересня 2021 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон (закордонний паспорт), інші документи, що дають право на виїзд з України, в`їзд в Україну.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: