УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 , подану в його інтересах захисником ОСОБА_3 , на дії слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві та прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, які виразились у безпідставному та необґрунтованому повідомленні про підозру,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся в Солом`янський районний суд м. Києва зі скаргою на дії слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві та прокурора Київської місцевої прокуратури № 9, які виразились у безпідставному та необґрунтованому повідомленні про підозру.

Зі скарги вбачається, що 17 червня 2020 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України.

11 вересня 2020 року біля будинку № 11 по вул. М. Цвєтаєвої в м. Києві працівники Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві зустріли ОСОБА_2 та адвоката ОСОБА_3 та вимагали не відходити від слідчого ОСОБА_4 для того, щоб останній зміг зачитати текст повідомлення про підозру. Через деякий час скаржнику стало погано, у зв`язку з чим було викликано швидку медичну допомогу та за допомогою адвоката ОСОБА_2 зміг потрапити у квартиру АДРЕСА_1 , де останній мешкає на договірних засадах.

Близько 19 години скаржник побачив біля будинку автомобіль Державної служби надзвичайних ситуацій України, працівники якої разом зі слідчими вимагали відкрити двері квартири та погрожували демонтувати двері в примусовому порядку. На запитання щодо наявності у них ухвали слідчого судді про надання дозволу на обшук, останні відповіли, що такої ухвали не існує. Проте, оскільки квартиру він орендує, ОСОБА_2 вирішив відчинити двері з метою уникнення пошкодження чужого майна. Слідчий повідомив, що підставою проникнення у квартиру скаржника було те, що останній не дослухав текст підозри.

Зазначає, що не погоджується з обґрунтуванням, викладеним у повідомленні про підозру, оскільки в його діяннях відсутні ознаки, склад та подія кримінального правопорушення. У змісті повідомлення про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину. Судово-економічні експертизи, які б достовірно встановили розміри збитків, завданих потерпілому, стороною обвинувачення не призначались. Він не був допитаний у якості свідка до моменту вручення повідомлення про підозру, з матеріалами кримінального провадження його ознайомлено не було.

Слідчим не було визнано потерпілим юридичну особу ТОВ «ДІО Трейдер», якому згідно з текстом повідомлення про підозру ОСОБА_2 було завдано майнову шкоду.

Також стороною обвинувачення був порушений порядок здійснення повідомлення про підозру.

Відповідно до постанови про створення групи прокурорів від 17 червня 2020 року та від 11 вересня 2020 року, яка винесена та підписала заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_5 , процесуальне керівництво у кримінальному провадженні доручено групі прокурорів, до якої включено: прокурора ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Разом з тим, матеріали кримінального провадження не містять доказів відсутності керівника Київської місцевої прокуратури № 9 як станом на 17 червня 2020 року, так і станом на 11 вересня 2020 року. Крім того, в матеріалах відсутні письмові докази щодо повноважень на підпис постанов та які вказують на легітимність прийнятого процесуального рішення заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_5 .

Відповідно до відомостей з ЄРДР відомості про вчинення ОСОБА_2 кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 191 КК України внесено 11 вересня 2020 року (номери кримінальних справ відсутні), тоді як відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України внесено 17 червня 2020 року за № 0004012. Постанову про призначення групи прокурорів та групи слідчих винесено та підписано 11 вересня 2020 року та саме в цей же день ОСОБА_2 вручена підозра у вчинення ним злочинів, передбачених частинами 2, 3 ст. 191 КК України. Водночас, у кримінальному провадженні від 17 червня 2020 року № 0004012 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 КК України, повідомлення про підозру ОСОБА_2 не вручалось.

Просить суд скасувати повідомлення про підозру від 11 вересня 2020 року та зобов`язати прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей про оголошення йому підозри за ч. 2, 3 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року скаргу ОСОБА_2 було повернуто скаржнику у зв`язку з тим, що досудове провадження стосовно ОСОБА_2 закінчено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 02 грудня 2020 року скасовано та постановлено нову ухвалу, якою призначено новий розгляд в суді першої інстанції.
З цієї ухвали вбачається, що скарга захисника на повідомлення про підозру подана до суду вчасно, а саме до завершення досудового розслідування у справі, та подана належним суб`єктом. За таких обставин, слідчий суддя мав розглянути скаргу та постановити судове рішення по суті вимог у порядку ч. 2 ст. 307 КПК України.
Скаржник та його захисник у судовому засіданні підтримали подану скаргу та просили її задовольнити. Пояснили, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, не містить обставин, на які посилається орган досудового розслідування, не зазначено доказів на підтвердження викладених обставин та ґрунтується виключно на припущеннях слідчого. Повідомленням про підозру не підтверджено факт, що кошти були перераховані та що це рахунок ОСОБА_2 . Крім того, підозра не відповідає ст. 277 КПК України, зокрема, скаржник не був допитаний в якості свідка. Жодного підтвердження виклику ОСОБА_2 для вручення повідомлення про підозру в матеріалах провадження не міститься. Пам`ятку про права, передбачені КПК України, скаржнику не зачитували та не вручали. Вручали повідомлення про підозру при проведенні обшуку, який був незаконним через відсутність відповідної ухвали слідчого судді. Також, повідомлення про підозру підписано не уповноваженою на це особою. Підозра не містить інформації стосовно того, яким чином визначався розмір збитків для товариства.
Уповноважені особи Солом`янського управління поліції Головного Управління Національної поліції України в м. Києві та Солом`янської окружної прокуратури м. Києва в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши пояснення скаржника та його захисника, дослідивши матеріали, на які посилається скаржник, обґрунтовуючи доводи скарги, вбачається наступне.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві перебувало кримінальне провадження № 0004012 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 ст. 191 КК України.

11 вересня 2020 року ОСОБА_2 було вручено повідомлення про підозру.

ОСОБА_2 вважає повідомлення про підозру необґрунтованим та оскаржив його в судовому порядку.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.

ОСОБА_2 не погоджується з обґрунтуванням, викладеним у повідомленні про підозру, оскільки в його діяннях відсутні ознаки, склад та подія кримінального правопорушення. У повідомленні про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, підтверджені доказами, які вказують на наявність складу злочину. Він не був допитаний в якості свідка до моменту вручення повідомлення про підозру, з матеріалами кримінального провадження його ознайомлено не було.

Слідчий суддя вважає, що такі посилання не свідчать про необґрунтованість повідомлення про підозру, оскільки досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності (п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України).
Повідомлення про підозру є однією з складових досудового розслідування та не пов`язане з його завершенням. Після такого повідомлення розслідування триває, продовжується збір доказів на підтвердження або спростування вини особи (осіб).
Не є такою підставою і посилання на те, що ОСОБА_2 не був допитаний в якості свідка до моменту вручення повідомлення про підозру та його не було ознайомлено з матеріалами кримінального провадження.

Слідчий як уповноважена особа самостійно вирішує питання про необхідність допиту окремих осіб у якості свідків (ст. 223 КПК України) або ознайомлення з матеріалами досудового розслідування (ст. 221 КПК України).

Факт набуття процесуального статусу потерпілого ТОВ «ДІО Трейдер», якому згідно з текстом повідомлення про підозру ОСОБА_2 було завдано майнову шкоду, або відсутність такого набуття, не впливає на правомірність повідомлення про підозру, оскільки отримання такого статусу надає окремі процесуальні прав лише саме товариству, а не ОСОБА_2 .

У скарзі зазначено, що постанова про створення групи прокурорів у кримінальному провадженні винесена та підписала заступником керівника Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_5 . Проте матеріали кримінального провадження не містять письмових доказів щодо повноважень цієї особи на підпис таких постанов.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина не спростовує повідомлення про підозру, оскільки воно погоджене з прокурором ( ОСОБА_6 ), який включений до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні та відомості про це містяться в Єдиному реєстрі досудових розслідувань. Не є такими обставинами й відсутність в матеріалах кримінального провадження наказу про розподіл обов`язків, посадових інструкцій, табелів обліку робочого часу керівників прокуратури.

Скаржник та його захисник посилаються на доктрину «плодів отруйного дерева», сформульовану в рішеннях ЄСПЛ. Відповідно до цієї доктрини, якщо джерело доказів є неналежним, то докази отримані з його допомогою, будуть такими ж.

Разом з тим, слідчий суддя, який здійснює судовий контроль у кримінальному провадженні, не наділений повноваженнями здійснювати аналіз та оцінку доказів щодо наявності чи відсутності вини особи, зібраних на стадії досудового розслідування, оскільки такі повноваження покладені законом на суд.

Також ОСОБА_2 посилається на те, що в порушення вимог п. 7 ч. 1 ст. 277 КПК України повідомлення не містить прав підозрюваного.

Зі змісту наданої до матеріалів справи копії повідомлення про підозру вбачається, що в її тексті відсутнє посилання на права підозрюваного.

Крім того, скаржник та його захисник посилаються на те, що був порушений процесуальний порядок вручення письмового повідомлення про підозру.

Так, у скарзі зазначено, що ОСОБА_2 не викликали для вручення повідомлення про підозру. Фактично його вручали під час проведення невідкладного обшуку без ухвали слідчого судді, та в подальшому слідчий не звертався до слідчого судді з клопотанням про його проведення в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України. При врученні підозри не оголошувались та не роз`яснювались права підозрюваного.

У судове засіданні уповноважені особи Солом`янського управління поліції Головного Управління Національної поліції України в м. Києві та Солом`янської окружної прокуратури м. Києва в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

На спростування доводів скарги щодо дотримання порядку вручення письмового повідомлення про підозру будь-яких документів чи пояснень не надавали.

Частиною 4 ст. 110 КПК України визначено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

ОСОБА_2 звернувся в Солом`янський районний суд м. Києва зі скаргою 16 листопада 2020 року.

Разом з тим, 30 листопада 2020 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_2 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 01 грудня 2020 року призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_2 в справі № 760/26269/20 (кримінальне провадження № 1-кп/760/2764/20).

Розгляд скарги відбувається вже після завершення досудового розслідування в справі.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржене повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
Процесуальний закон унеможливлює розгляд скарг на рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора після завершення досудового розслідування, так як після такого завершення припиняється процесуальна компетенція слідчого судді в кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись статтями 276-278, 303-307, 309 КПК України, Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року № 298, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_2 , поданої в його інтересах захисником ОСОБА_3 , на дії слідчого Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві та прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, які виразились у безпідставному та необґрунтованому повідомленні про підозру.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: