Справа № 215/1935/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.307 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000063 від 01.02.2021,
ВСТАНОВИВ:
У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів. При цьому посилався на те, що на даний час існують ризики, передбачені пп.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних речовин, за яке передбачено покарання до 10 років позбавлення волі. Крім того, ОСОБА_4 будучи звільненою умовно-достроково від відбування покарання за вироком від 22.01.2015, повторно вчинила новий умисний злочин у сфері незаконного обігу наркотичних речовин, в неї відсутні міцні соціальні зв`язки у місці проживання та місце роботи, тому є підстави вважати, що вона може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також вчинити тиск на свідків. Зазначене свідчить про неможливість застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Обвинувачена ОСОБА_4 заперечувала проти клопотання прокурора, просила застосувати до неї запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечувала, вважає його необґрунтованим, просила змінити ОСОБА_4 запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. В обґрунтування заперечень посилається на той факт, що обвинувачена не має наміру ухилятись від суду. Також обвинувачена дійсно проживає за адресою, вказаною в обвинувальному акті, в неї мається ряд хронічних захворювань та за відсутності фінансової можливості не матиме змогу залишити місце проживання. Тобто, ризик переховування обвинуваченої від суду прокурором не доведений, як і не надані докази щодо можливого тиску обвинуваченої на свідків за відсутності у неї даних про них.

Суд, вислухавши клопотання прокурора, з`ясувавши думку обвинуваченої і її захисника, приходить до наступного.
Положеннями ч.3 ст. 331 КПК України визначено, що суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження обвинувального акта.

Ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 12.02.2021 обрано обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою по 10 квітня 2021 року включно.
Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Положеннями ст.178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу та продовження його дії, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а не тільки ті, на які посилаються прокурор та обвинувачений.
Наведені у обвинувальному акті обставини свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Судом також враховується, що на даний час є наявними ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі зміни запобіжного заходу обвинувачена може переховуватись від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_4 , будучи неодноразово судимою за вчинення злочинів, передбачених ст.ст.307, 309 КК України, знову обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних речовин, за який законом передбачено покарання до 10 років позбавлення волі, тому вона усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує їй у разі доведеності провини, з метою уникнення відповідальності за вчинений нею злочин може переховуватися від суду.
Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_4 не працевлаштована та маючи не зняту і непогашену судимість за злочин у сфері незаконного обігу наркотичних речовин, в період дії умовно-дострокового звільнення знову обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а тому суд вважає, що вона може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Оцінюючи сукупність обставин, що враховуються при продовженні дії запобіжного заходу, які визначені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій, її вік, відомості про її особу, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченої ОСОБА_6 на даний час є неможливим.

Стороною захисту суду не наведено таких достатніх даних, на підтвердження гарантій запобігання ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, які свідчать про можливість їх уникнення шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою обвинуваченої.
Таким чином, суд вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_4 тримання під вартою, не відпали, альтернативні більш м`які запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченої та є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим пунктами 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.
Отже, на підставі вищевикладеного, суд вважає необхідним продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.

Суд, керуючись правилами ч. 5 ст. 182, ст. 183 КПК України, знаходить правові підстави для визначення обвинуваченій ОСОБА_4 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання нею обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 197, 199, 315, 331 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ :
Продовжити застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Криворізькій установі виконання покарань (№3)» на час розгляду справи у суді, але не більше ніж на 60 (шістдесят) днів, тобто по 30 травня 2021 року включно.
Визначити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на неї обов`язків, у вигляді 40 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень у національній грошовій одиниці.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду міста Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: ГУДКСУ в м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0017442, призначення платежу: зазначити інформацію: 1) про найменування суду, який виніс рішення про внесення застави, або до якого подана заява; 2) ПІП особи, за яку внесена застава та платника застави, або ПІП особи, яка внесла частку майна; 3) № справи).
Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом терміну дії цієї ухвали.
У разі внесення застави, покласти на обвинувачену наступні обов`язки з моменту звільнення з під варти:
- не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну місця свого проживання;
- утримуватися від спілкування з особами, визначеними судом;
- здати на зберігання суду свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд за кордон України.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначається терміном дії цієї ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинувачену після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
Визначити термін дії зазначених обов`язків протягом двох місяців з дня внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Суддя