Справа № 761/9779/21
Провадження № 1-кс/761/6320/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
захисник ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві клопотання захисника ОСОБА_3 , яка представляє інтереси потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні № 0001063 від 01.12.2020р. за ч.4 ст.190 КК України про встановлення слідчому процесуального строку щодо допиту потерпілих,

В С Т А Н О В И В :
15.03.2021 в провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , яка представляє інтереси потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0001063 від 01.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про встановлення слідчому процесуального строку щодо допиту потерпілих.

Клопотання мотивовано тим, що слідчими СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001063 від 01.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Як стверджує заявник, з моменту внесення відомостей до ЄРДР пройшло майже чотири місяці, проте станом на 24.02.2021 про проведення будь-яких слідчих процесуальних дій невідомо, крім того, за весь цей час потерпілих навіть не було допитано.

24.02.2021 слідчому СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 подано клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій - допиту потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Однак, всупереч порядку розгляду клопотань 09.03.2021 отримано лист за вих. №5652/125/23/3-2021 від 03.03.2021 (01.12.2020) за підписом слідчої ОСОБА_10 , з якого стало відомо, що клопотання, подані в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 від 23.02.2021 та 25.02.2021, будуть розглянуті під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні №0001063 від 01.12.2020.

Оскільки, здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001063 від 01.12.2020 не відповідає критеріям розумних строків, заявник просить суд встановити процесуальний строк слідчому СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 або іншій уповноваженій особі, що здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001063 від 01.12.2020, тривалістю 30 днів для проведення слідчих (розшукових) процесуальних дій - допитів потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Представник СУ ГУНП у м. Києві в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

Вивчивши клопотання та долучені до нього документи, заслухавши пояснення захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з ч. 6 ст. 28 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно зі ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.

Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).

Недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування, на що посилається особа, яка подала клопотання, оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінального процесуального примусу, проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення особи, яка провадить дізнання, слідчого і прокурора.

Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь у кримінальному процесі, та забезпечення законності провадження у справі на досудових стадіях. Це зумовлює специфічний характер виконуваної ним кримінально-процесуальної функції, яка полягає у забезпеченні законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.

Відповідно до положень п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

Отже, рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування може бути оскаржено слідчому судді в порядку ст. 303 КПК України.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість вимог поданого клопотання, в зв`язку з чим не вбачає підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст. 28, 114, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , яка представляє інтереси потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні № 0001063 від 01.12.2020р.. за ч.4 ст.190 КК України про встановлення слідчому процесуального строку щодо допиту потерпілих.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя