Справа № 188/167/21
Провадження № 1-кс/188/98/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2021 року смт. Петропавлівка

Слідчий суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Петропавлівка клопотання слідчого СВ ВП №4 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Першотравенської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000019 від «24» січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився: смт. Петропавлівка, Петропавлівського району, Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, освіта неповна середня, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає по АДРЕСА_2 , дітей не має, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, раніше судимого :

- 03.04.2020 року Петропавлівським районним судом у Дніпропетровській області за ч. 2, 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 70, 75,104 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком 1 рік ,

за участю:

прокурора Першотравенської

окружної прокуратури ОСОБА_4

слідчого СВ

ВП №4 Синельниківського РУП

ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 4 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Петропавлівського районного суду з клопотанням, погодженим прокурором Першотравенської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтуванні клопотання вказав, що 24.01.2021 року о 10:29 год. до Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення через спецслужбу «102» про те, що невстановлена особа проникла до сховища магазину «Апетит», належного ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , звідки таємно викрала пиво марки «Жигулі» ємкістю 2,5 л. 36 шт.; пиво марки «Корабельне» ємкістю 2л., 6 шт.; пиво марки «Балтіка Мягке» ємкістю 0,9 л., 12 шт., пиво марки «Мінське» ємкістю 1,5 л., 6 шт.; сірники ОАО «Борисвдред» 1000 упаковок; каву марки «Jacobs» 100г., 15 банок, а також із незачиненого автомобіля марки «Volkswagen» моделі «T5» д.н.з. НОМЕР_1 належного на праві приватної власності власнику магазину ОСОБА_7 , кабель від телефону Apple lighting та грошові кошти на суму 1200 грн., чим потерпілому спричинено матеріального збитку на суму 8500 грн.

24.01.2021 року відомості по даному факту внесені до ЄРДР за № 0000019, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи не зняту і не погашену судимість, належних висновків для себе не зробив, своєї поведінки не змінив, у період іспитового строку підозрюється у вчиненні нового корисливого тяжкого злочину при наступних обставинах:

24.01.2021 року у період часу з 03:00 год. по 04:10 год. (точний час у ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_5 вступивши у попередню злочинну змову з раніше судимим гр. ОСОБА_8 з метою таємного викрадення чужого майна, повторно, проникли через вхідні ворота магазину «Апетит», розташованого за адресою: смт. Петропавлівка, вул. Козацька 44, Петропавлівського району, Дніпропетровської області до середини огородженого по всьому периметру сховища, де упевнившись у тому, що їх ніхто не бачить і за їх злочинними діями ніхто не спостерігає, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, повторно, викрали наступні речі:

Грошові кошти на загальну суму 1200,00 грн.

6 бут. пива марки «Славутич Корабельне» світле ємкістю 2л.- вартістю 230,40 грн.

12 бут. пива марки «Балтіка Мягкое» світле, ємкістю 0,9л. вартістю 380,52 грн.

6 бут. пива марки «Мінське Жигулівське» світле, ємкістю 1,5л. - вартістю 207,84 грн.

15 банок скляної тари кави марки « Jacobs Monarch» об`ємом 200 г.- вартістю 3210,00 грн.

36 бут. пива марки «Жигулівське» світле ємкістю 2 л.

5 бут. пива марки «Чернігівське» світле ємкістю 2 л.

1000 упак. сірників ОАО «Борисовдрев»

Кабель від зарядного пристрою марки «Apple Lighting»

Загальна сума викраденого ОСОБА_5 та ОСОБА_8 майна згідно висновку експерта № СЕ-19/104-21/10300-ТВ від 30.03.02021 року становить 4028,76 грн. (чотири тисячі двадцять вісім грн. 76 коп.)

Таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у сховище, вчинене ОСОБА_5 , повторно, кваліфікується за ч. 3 ст. 185 КК України.

Вище вказані докази дають підстави обґрунтовано підозрювати у вчиненні тяжкого злочину: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07.04.2021 року слідчим СВ відділення поліції № 4 Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачений ч. 3 ст. 185 КК України згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.

Допитаний як підозрюваний ОСОБА_5 свою вину не визнав та відмовився від співпрацюванням зі слідством.

Крім того, вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України підтверджується наступними доказами:

- протоколом огляду місця події від 24.01.2021 року у ході проведення якого з місця події, а саме автомобіля марки «Volkswagen» моделі «T5» д.н.з. НОМЕР_1 належного на праві приватної власності власнику магазину ОСОБА_7 , були вилучені сліди папілярних ліній за допомогою клейкої стрічки (скотч), які опечатано в паперовий конверт.

- протоколом перегляду відеозапису з камери відеоспостереження розміщеної під дахом сховища де сталася крадіжка, на якому зафіксовано як 2 осіб, які викрадають зі сховища паки пива, каву та відчиняють вхідні двері автомобіля та щось шукають уже всередині вказаного автомобіля.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який вказував, що до вказаної крадіжки причетний ОСОБА_5 , так як ОСОБА_9 раніше підтримував дружні відносини з підозрюваним.

- висновком судово-трасологічної експертизи № СЕ-19/104-21/9155-Д від 18.03.2021 року згідно якого «слід долоні руки розмірами 48 х 22 мм. залишені долонею правої руки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1

- актами ревізії наданими потерпілою стороною.

Окрім цього до ОСОБА_5 уже у ході розслідування кримінальних проваджень, які перебували за підслідності у СВ відділення поліції № 4 Синельниківського районного управління поліції застосовувався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який він неодноразово, систематично порушував, що підтверджується наданими копіями матеріалів до клопотання.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, для прийняття законного й обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст.178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

В контексті практики ЄСПЛ ризик втечі підозрюваного оцінюється не лише на основі суворості можливого вироку, а має досліджуватися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, передбачених п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, наявність ризику спробі переховуватися від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 мається обґрунтована підозра у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, крім того ОСОБА_5 офіційно ніде не працевлаштований, джерела доходу не має.

Наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є те що в ході досудового слідства місцезнаходження викрадених речей не встановлено.

Наявність ризику незаконно впливати на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином підтверджується тим, що ОСОБА_5 може перешкоджати явці до слідчого або суду свідків, впливати на свідків з метою зміни показів або відмовитись від них, намагаючись у такий спосіб уникнути покарання.

Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчинив новий злочин в період іспитового строку, отже висновків для себе не зробив, та продовжує вчиняти нові злочини.

У зв`язку з викладеним виникає необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1-5 ч.1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З урахуванням зазначеного та враховуючи, що перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, керуючись вимогами ст.ст. 40, 131, 132, 176 178, 182, 184, 199 КПК України, слідчий звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, прохає його задовольнити повністю, обґрунтував належним чином всі ризики, що вказані у клопотанні, запевнив суд, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не може забезпечити уникнення наявних у клопотанні ризиків. Наголосив на тому, що підозрюваний вже відбуває покарання за попереднім вироком, систематично порушував запобіжний захід домашній арешт обраний йому у іншому кримінальному провадженні. На думку слідчого обрання більш м`якого запобіжного заходу не зашкодить підозрюваному впливати на свідків та особу з якою він викрадав майно з магазину.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, вважав, що про наявність вказаних ризиків свідчать ті обставини, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину в період іспитового строку. Прокурор просить обрати запобіжний захід щодо підозрюваного у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Застосування більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Ризики, передбачені у ст. 177 КПК України були підтверджені доказами зібраними під час досудового слідства.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні своє вини не визнав, підтвердив, що відносно нього на розгляді у суді перебувають кримінальні провадження за ст.. 289 ч.2 та ч.2 ст. 185 КК України та по цим провадженням йому обирався запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Підтвердив, що на час перевірок місця його перебування за вказаною адресою в ухвалі суду він неодноразово був відсутній, тобто порушував домашній арешт. Намагався обґрунтувати причину порушення арешту. Прохає обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник надав слідчому судді заперечення на клопотання в якому вказав, що слідчий суддя повинен відмовити у задоволенні клопотання через те, що у ньому не точно вказаний номер провадження в описовій частині клопотання та є розбіжності у сумі викраденого майна. Надав оцінку проведеним допитам свідків на досудовому слідстві, вказав на виявлені, на його думку, розбіжності у їх показаннях. Той факт, що слідчим на даний час не проведений допит віч на віч між підозрюваним ОСОБА_5 та ОСОБА_8 що, на його думку, є підставою для відмовлення у задоволенні даного клопотання.

Слідчий на заперечення захисника повідомив, що у мотивувальній частині клопотання він допустив помилку у номері провадження через технічну описку, у подальших документах номер провадження зазначений вірно. Щодо інших заперечень вказав, що на даний час досудове слідство продовжується, сума шкоди уточнюється та всі необхідні допити будуть проведені.

Вислухавши слідчого, прокурора, врахувавши позицію підозрюваного та захисника, дослідивши надані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з оглядом на наступні обставини.

Задовольняючи клопотання слідчий суддя вважає, що надане захисником заперечення та недоліки зазначені у ньому більш стосуються доводів доведеності або не доведеності вини його підзахисного, суми шкоди та достовірності висновків експертів, що на даний час слідчим суддею не може розглядатися у рамках даного клопотання. Та вказане заперечення не спростовує всі ризики встановлені під час судового розгляду.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою обрання запобіжного заходу підозрюваному є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілих, свідків у провадженні;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

За нормою ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4).

Прокурор в судовому засіданні достатньо обґрунтував необхідність задоволення клопотання та довів наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вважаю, що стороною обвинувачення зібрані докази, які свідчать про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів відповідно, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі терміном від 3 до 6 років.

При цьому суд бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в рішенні «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно з якою факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Суд також вважає, що до моменту закінчення кримінального провадження існує ризик ухилення від слідства і суду підозрюваного, вчинення нових злочинів, не може бути попереджено шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризиків, вказаним в ст.177 КПК України.

Про наявність ризиків, передбачених п.2, 3 ч.І ст.177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, свідчать обставини, встановлені у ході досудового слідства, суд прийшов до переконання, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, не має постійного доходу, неодноразово порушував обраний щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що підтверджено наданими слідчим довідками ( а.с.31 34). Підозрюваний на даний час відбуває умовний строк покарання, який він порушив, в провадженні суду відносно нього перебувають ще два кримінальних провадження по яких він обвинувачується у вчиненні злочинів за ст.. 289 ч.2 та ч.2 ст. 185 КК України.

Отже, суд прийшов до обґрунтованого висновку, що перебування під домашнім арештом не може виключити спроби ОСОБА_5 вчинити інші кримінальні правопорушення, тому клопотання обґрунтоване, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.2, 3 ч.І ст. 177 цього Кодексу.

Крім цього суд враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину в період іспитового строку, перебуваючи під домашнім арештом, був засуджений Петропавлівським районним судом Дніпропетровської області 03.04.2020 року за скоєння аналогічних злочинів за ч.2,ч.3 ст. 185 КК України.

Дана обставина дає суду обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 не став на шлях виправлення і після засудження, в період іспитового строку знов підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі, переховування особи від правосуддя та здійснення впливу на свідків, потерпілих, інших підозрюваних. При цьому зазначено, що перешкоджання встановленню істини у справі, здійснення впливу на свідків та потерпілих, переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою у якій її переслідують. Крім того суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи зазначене, вважаю істотним те, що підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів відповідно, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі терміном від 3 до 6 років.

З метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам перешкоджати кримінальному провадженню, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення слід застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд враховує вагомість наявних доказів, які враховані при пред`явлені підозри ОСОБА_5 тяжкість покарання в якому він підозрюється, вік та міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Виходячи з вищезазначеного приходжу до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, що підтверджується матеріалами доданими до клопотання.

Вважаю, необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що має запобігти доведеним під час розгляду ризикам, строком на 60 днів, а саме: з 15 години 00 хв. 09 квітня 2021 року до 15 години 00 хв. 6 червня 2021 року до закінчення строку, визначеного цією ухвалою, або зміни запобіжного заходу відповідно до положень глави 18 § 1 КПК України.

Відповідно до ст. 197 ч.1 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави,достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення вважаю за необхідне визначити розмір застави у розмірі 30 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка становить 68 100 гривень, що буде достатньою і в повній мірі гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування із потерпілими, свідками у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 6ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4ст. 202 КПК обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись вимогами ст. 29 Конституції України, ст.ст.48, 177,178,182,183,184,193,194,196,197,202,205,315 КПК України, слідчий суддя,-

,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Першотравенської окружної прокуратури ОСОБА_4 щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000019 від «24» січня 2021 року.

Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою рахувати з 15 години 00 хвилин 09 квітня 2021 року строком на 60 днів до 15 години 00 хвилин 06 червня 2021 року до закінчення строку, визначеного цією ухвалою, або зміни запобіжного заходу відповідно до положень глави 18 § 1 КПК України, та визначити суму застави в розмірі 30( тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 68 100 (шістдесят вісім тисяч сто ) гривень .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Дніпровська установа виконання покарань № 4» Міністерства юстиції України.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи Міністерства юстиції України негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваної яка внесла заставу з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суддю Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області.

За умови внесення застави покласти на підозрюваного, який вніс таку заставу наступні обов`язки:

не відлучатися із місця постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування із потерпілими, свідками у кримінальному провадженні.

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала мені оголошена « » ______ 2021 року о « __» год. «__» хв.

Суть ухвали пояснена, покладені на мене обов`язки, відповідальність за їх невиконання та порядок подачі скарги роз`яснено.

_______________________