Справа №:755/4513/21
Провадження №: 1-кп/755/905/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретареві ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду кримінальне провадження № 0000484, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.02.2021 року, відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, неодруженого, непрацевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України,
УСТАНОВИВ:
В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.
Захисник в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 одразу після вчинення проступку визнав свою провину та надав вичерпні та правдиві покази стосовно обставин вчинення порушення. Крім того, обставини вчинення проступку, на думку захисника, свідчать про те, що ОСОБА_4 вагався щодо вчинення дій, направлених на викрадення майна. Не вчиняв спроб втекти з місця вчинення правопорушення. Зазначає, що обвинувачений визнав провину, щиро кається у вчиненому та засуджує свою поведінку. Усвідомив свої дії та не має наміру на подальше вчинення злочинів.
Обвинувачений підтримав клопотання захисника про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, просив його задовольнити.
Прокурор проти задоволення клопотання не заперечувала. Водночас зазначила, що кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва, тому можливо призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
Вирішуючи питання щодо можливості звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, суд враховує наступне.

Відповідно до приписів ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Дійове каяття включає такі обов`язкові елементи, як щире каяття особи, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

Для застосування ст. 45 КК України слід встановити, як правило, сукупність перелічених елементів. Проте, звільнення від кримінальної відповідальності згідно зі ст. 45 КК України не повинно виключатися у тому разі, коли винний об`єктивно позбавлений можливості виконати усі вимоги, закріплені у цій нормі.

Відповідно до роз`яснень, наведених у п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», дійове каяття полягає втому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Суть дійового каяття полягає у тому, що особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, не лише внутрішньо переживає і словесно розкаюється у вчиненому, а й підтверджує це своїми соціально корисними діями.

Активність сприянню розкриттю кримінального правопорушення означає, що дії особи повинні мати високу інтенсивність, ефективність та значну процесуальну цінність.

Сам по собі факт визнання обвинуваченим вини і надання ним показів під час досудового розслідування, участь у слідчому експерименті є належною процесуальною поведінкою підозрюваного під час досудового розслідування та можуть слугувати доказом в щирості розкаяння, а добровільна видача ОСОБА_4 працівникам поліції викраденого майна не свідчить про відшкодування завданих збитків.

В той же час, не ставлячи під сумнів щире каяття обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку та вчинення його вперше, суд не погоджується з доводами сторони захисту про те, що ОСОБА_4 активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення (проступку), оскільки не доведено, яку саме допомогу обвинувачений надав органам досудового розслідування та які невідомі їм обставини він допоміг встановити.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, а тому у задоволенні клопотання належить відмовити.

Також суд не знаходить підстав для закриття кримінального провадження, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, оскільки захисник належним чином не обґрунтував своє усне клопотання, а лише послався на порушення приписів ст. 219 КПК України.
Водночас, судом встановлено, що в обвинувальному акті у цьому кримінальному провадженні зазначені всі відомості, яких вимагає ч. 2 ст. 291 КПК України. До обвинувального акту доданий: реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акту.
Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим та затвердженим прокурором, відповідно до вимог КПК України, дотримані вимоги територіальної підсудності, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не встановлено.
Порушень вимог кримінального процесуального закону України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду, також не встановлено.
Обвинувальний акт надійшов до суду у відповідності до ст. 291 КПК України.
З урахуванням наведеного, наявні усі підстави для призначення судового розгляду кримінального провадження.
Судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні. Обмежень, передбачених положеннями ч. 2 ст. 27 КПК України, не встановлено.
В судове засідання належить викликати прокурора, представника потерпілого, захисника та обвинуваченого.
На підставі викладеного та керуючись ст. 284, 285, 314-316 КПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні письмового клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям відмовити.
У задоволенні усного клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України- відмовити.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст.185 КК України, до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5, на 12 годину 00 хвилин 16 квітня 2021 року.
Судовий розгляд здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Викликати в судове засідання учасників кримінального провадження.
Суддя ОСОБА_6