КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №367/5743/20
Провадження №11-кп/824/1676/2021 Головуючий в І інстанції ОСОБА_1
Категорія: ч. 1 ст. 187 КК України Суддя - доповідач ОСОБА_2
Ухвала

Іменем України

10 лютого 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференцзв`язку з ДУ "Київський слідчий ізолятор" матеріали контрольного провадження за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року у кримінальному провадженні №0001874 щодо ОСОБА_6 ,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора обвинуваченого захисника ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
В с т а н о в и л а :

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року клопотання прокурора Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 - задоволено. Клопотання захисника та обвинуваченого про заміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який - залишено без задоволення. Запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства Юстиції України відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , продовжено на 60 (шістдесят) днів, а саме до 25.02.2021 року включно.
Мотивуючи таке рішення, суд першої інстанції, врахувавши тяжкість кримінального правопорушення, та покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, дані про особу ОСОБА_6 , який не має постійного джерела доходу, відсутність даних про неможливість подальшого перебування під вартою, належних гарантій, які б переважали ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки вони ще не допитані в суді, дійшов висновку, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року та постановити нову ухвалу, якою обрати обвинуваченому ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження захисник зазначає, що повний текст оскаржуваної ухвали ним було отримано лише 20.01.2021 року, а відтак вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущено з поважних причин.

Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого та його захисника, які підтримали клопотання та просили його задовольнити, думку прокурора, яка заперечувала проти задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає, що клопотання адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг.
Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції може бути подана протягом семи днів з дня її проголошення.
При цьому, п. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України передбачено, що якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Зі змісту оскаржуваної ухвали суду та журналу судового засідання за 28 грудня 2020 року, вбачається, що в судовому засіданні Ірпінського міського суду Київської області, за результатами якого була постановлена оскаржувана ухвала, приймали участь як прокурор, так і обвинувачений та захисник ОСОБА_7 , що свідчить про те, що захисник був обізнаний з прийнятим судом рішенням та строками його оскарження, і в даному випадку строк апеляційного оскарження обраховується з моменту оголошення ухвали.
Ухвала Ірпінського міського суду Київської області була постановлена 28.12.2020 року, проте, апеляційну скаргу захисником подано до канцелярії Київського апеляційного суду лише 26 січня 2021 року, тобто із пропуском строку на апеляційне оскарження.
Відповідно до ч. 2 ст. 113, ст. 116 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.
Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.
В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного Суду (Провадження № 51 - 6162 км 18) так і судова практика Європейського суду з прав людини.
У рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Тобто, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у вказаний принцип.
Ставлячи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, захисник ОСОБА_7 , як на поважність причин пропуску такого строку посилався на те, що повний текст оскаржуваної ухвали ним було отримано лише 20.01.2021 року.
Однак, зазначена захисником обставина, на думку колегії суддів, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку, оскільки, по - перше, як вже зазначалось, захисник ще 28 грудня 2020 року знав про прийняте рішення, а по - друге, матеріали судового провадження не містять будь - яких доказів того, що захисник до вказаної дати вживав будь - яких заходів для отримання копії ухвали.
Більш того, з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що повний текст ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року в справі №367/5743/20 було надіслано судом до реєстру 30.12.2020 року та оприлюднено 04 січня 2021 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження. А тому, за умови достатньої зацікавленості та здійснення відповідного моніторингу судових рішень, адвокат ОСОБА_7 мав можливість ознайомитись з повним текстом зазначеного судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, та міг оскаржити її в апеляційному порядку у встановлений законом строк.
Будь - яких інших причин, які б заважали захиснику подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк з моменту проголошення судового рішення у клопотанні не зазначено.
За таких обставин, колегія суддів, не визнаючи вказані захисником причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 рокуповажними, не вбачає підстав для його поновлення.
Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 399 КПК Україниапеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції не знайде підстав для його поновлення.

З огляду на викладене, захиснику обвинуваченого ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_7 слід відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року, а апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України як таку, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження та відсутністю підстав для його поновлення.

Керуючись ст.ст. 376, 117, 399 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 28.12.2020 року відмовити.

Апеляційну скаргу повернути захиснику обвинуваченого ОСОБА_6 адвокату ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Судді:

____________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4