Провадження № 1-кп/761/2557/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2020 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0003282 від 06.04.2019 року),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

Судом, у відповідності до частини третьої статті 331 КПК України, поставлено на обговорення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою до спливу двомісячного строку.

Прокурор просив продовжити строк дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки, ризики, які враховувалися при його обранні, не змінилися та не зменшилися.

Потерпілий підтримав клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого заперечував проти продовження строку тримання під вартою, просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки ризики зменшилися, він має матір похилого віку.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Заслухавши прокурора, потерпілого, обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Статтею 331 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Ухвалою суду від 02.10.2020 відносно ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 29 листопада 2020 року включно.

Вирішуючи питання щодо продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , судом враховуються дані про особу обвинуваченого, який, згідно даних матеріалів кримінального провадження, раніше судимий за вчинення злочинів проти власності, обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення із застосуванням насильства, що доводить суду схильність обвинуваченого до кримінально-караної діяльності та можливість вчинення останнім іншого кримінального правопорушення, відсутність належного працевлаштування або інших джерел доходу, також враховується сам спосіб вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень із застосуванням насильства, що у своїй сукупності свідчить про те, що продовжують існувати ризики, які були враховані при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , а саме щодо можливості його ухилення від явки до суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків, а також вчинення інших кримінальних правопорушень тощо, а тому суд приходить до висновку про те, що запобіжний захід відносно останнього у виді тримання під вартою необхідно продовжити на 60 днів.

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Підстав для зміни на даний час запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 на інший, який не пов`язаний з триманням під вартою, на чому наполягає сторона захисту, зважаючи на відсутність подальшого існування ризиків, визначених ст. 177 КПК України суд не вбачає.

Аналіз та оцінка зазначених обставин дає підстави суду для продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України, у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, згідно класифікації злочинів, визначених статтею 12 КК України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 183, 199, 331, 392-393 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, терміном до 06 січня 2021 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень.

Застава вноситься обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається суду, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на ОСОБА_5 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обв`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положення частини сьомої статті 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1