ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 634/547/19 Головуючий І-ої інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/343/21 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
з секретарем - ОСОБА_5 ,
за участю: прокурора - ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області на ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 23 січня 2020 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 23 січня 2020 року звільнено ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, з підстав передбачених ст.45 КК України, а кримінальне провадження закрито.

В обґрунтування прийнятого рішення, районний суд зазначив, що обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинів невеликої тяжкості, раніше не судимий, вчинив злочин вперше, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю злочину, від вчиненого злочину потерпіла сторона відсутня, матеріальних збитків не завдано, у зв`язку з чим відповідност.45 КК України, звільняється від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям.
Не погодившись із зазначеним рішенням районного суду прокурор подав на нього апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 23 січня 2020 року стосовно ОСОБА_7 у зв`язку з неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, а саме застування закону, який не підлягає застосуванню ст.45 КК України, та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. В обґрунтування посилається на те, що суд при винесенні ухвали, не врахував вчинення ОСОБА_7 двох самостійних злочинів, та звільнив останнього від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям. Тому підстав вважати, що ОСОБА_7 вчинив злочин уперше у суду не було. Крім того, вказує, що суд в порушення ст.372 КПК України не встановив, що діяння, яке постановлено за провину ОСОБА_7 дійсно мало місце, що це діяння містить саме цей склад злочину, що саме він його вчинив. Судом не встановлені зазначені обставини та завчасно вирішено клопотання про звільнення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора на підтримку апеляційної скарги, перевіривши матеріали кримінального провадження, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Апеляційні доводи та вимоги прокурора щодо неправильного застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, а саме застосування закону, який не підлягає застосуванню ст.45 КК України, та істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, на думку колегії суддів не позбавлені правових та фактичних підстав.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах поданої апеляційної скарги прокурора, колегія суддів погоджується з обґрунтованістю його доводів.

Відповідно до вимог ст. 45 КК України (в редакції, яка діяла на момент розгляду судом першої інстанції) особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяття (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Особа, яка вперше вчинила злочин, вважається та котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст.45 КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України.

Однак, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, під час розгляду клопотання захисника обвинуваченого про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_7 та звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, судом при постановленні ухвали за наслідками судового розгляду не дотримано вищенаведені вимоги кримінального процесуального закону, а саме не враховано, що ОСОБА_7 вчинив два самостійних злочини.

Окрім того, судом не встановлено що діяння, яке поставлено за провину ОСОБА_7 дійсно мало місце, що це діяння містить саме цей склад злочину, що ОСОБА_7 винний саме в його вчиненні, тобто не досліджено обставини, які підлягають обов`язковому дослідженню і мають значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, чим допущену неповноту судового розгляду, яка відповідно до ст. 409 КПК України є підставою скасування судового рішення.

Вказані порушення є істотними, оскільки вони свідчать про неналежне дотримання судом вимог ст. 370 КПК України, щодо обґрунтованості та вмотивованості судового рішення. При постановленні ухвали по справі необхідним є ухвалення її згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, об`єктивне з`ясування всіх обставин, які підтверджені доказами, та в ньому повинні бути наведені належні і достатні мотиви та підстави її ухвалення.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про слушність апеляційних доводів прокурора щодо неповноти судового розгляду, необґрунтованості та невмотивованості ухвали, що є істотними порушеннями та обумовлюють задоволення його апеляційних вимог, внаслідок чого ухвала підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 412 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області ОСОБА_8 задовольнити.

Ухвалу Сахновщинського районного суду Харківської області від 23 січня 2020 року у відношенні ОСОБА_7 скасувати та призначити новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді: