СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2675/21
ун. № 759/7737/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 квітня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003352 від 21.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
14.04.2020 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , погодженого прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на автомобіль BMW 530D, д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003352 від 21.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
Перевіривши дане клопотання вимогам ст. 171 КПК України, долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення його прокурору для усунення недоліків, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У ч. 1, 2 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна, які виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення у кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.
Власник майна, на яке слідчий просить накласти арешт, тобто ОСОБА_4 , на даному етапі досудового розслідування у згаданому кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи.
Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся слідчий Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор, таким чином клопотання про арешт майна було подано неналежною особою.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи зазначені вище обставини у їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 170 - 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0003352 від 21.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - повернути для усунення недоліків.
Встановити строк у 72 години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1