Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1019/21

Номер провадження: 1-кс/511/601/21

16.08.2021 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000054 від 11 лютого 2021 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

ВСТАНОВИВ:

16 серпня 2021 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого старший слідчий зазначив, що 11 лютого 2021 року до чергової частини Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 01:00 години до 02:00 години 11 лютого 2021 року невстановлена особа, шляхом взлому ролету та розбиття вікна проникла до належеного заявнику магазину «Спектр», котрий розташований за адресою: АДРЕСА_1 , звідки скоїла крадіжку металевого сейфу в якому знаходились грошові кошти в розмірі 11000 гривень, шкіряної сумку, вартістю 2500 гривень.

Окрім того, встановлено, що 12 серпня 2021 року до Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_2 , про те, що в період часу з 11 серпня 2021 року невідома особа потрапила до її приміщення магазину за адресою: АДРЕСА_2 , звідки скоїла крадіжку плазмового телевізора чорного кольору, чоловічий та жіночий одяг, кошти в розмірі 2,200 гривень.

12 серпня 2021 року о 18 годині 30 хвилин у порядку статті 208 КПК України було затримано громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Під час обшуку затриманої особи було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Samsung» чорного кольору, який було поміщено до сейф пакету FPS5013254.

Старший слідчий зауважив, що «…по вилученим речам необхідно провести судові експертизи, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, та вказані речі мають ознаки речових доказів…».

Крім того, слідчий просив у відповідності до статті 117 КПК України поновити пропущений процесуальний строк подачі клопотання, який був прощений у зв`язку з великим навантаженням на слідчий відділ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Положення частини другої статті 171 КПК України визначають, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Всупереч вищевказаним положенням, старшим слідчим до матеріалів клопотання не додано жодних належних та допустимих доказів того, що вилучений мобільний телефон є речовим доказом по кримінальному провадженню №0000054 від 11 лютого 2021 року. Крім того, старший слідчий не зазначає які саме експертні дослідження він має намір проводити відносно вказаного мобільного телефону.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Слідчий суддя не приймає до уваги аргументи старшого слідчого відносно пропущеного строку, оскільки частина п`ята статті 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

При цьому, слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 чергувала 14 серпня 2021 року, про що достовірно знала старший слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , оскільки приймала участь в розгляді клопотань про застосування запобіжних заходів відносно підозрюваних осіб.

Положення частини третьої статті 172 КПК України регламентує, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання подано без додержання вимог статті 171 КПК України, у зв`язку з чим, вважає необхідним повернути його прокурору для усунення недоліків.

Керуючись статтями 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000054 від 11 лютого 2021 року, за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - повернути прокурору для усунення недоліків встановивши строк в сімдесят дві години.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1