Справа № 750/8561/20
Провадження № 1-кс/750/2065/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 вересня 2020 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чернігові клопотання дізнавача у кримінальному провадженні інспектора сектору дізнання Чернігівського ВП ГУНП в Чернігівській області про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001295 від 24.09.2020, -

В С Т А Н О В И В:

На адресу суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання інспектора сектору дізнання Чернігівського ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 в якому інспектор просить накласти арешт на автомобіль марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору який належить ОСОБА_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , тобто перебуває у його володінні, користуванні та розпорядженні, та який визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення подальших слідчих дій, спрямованих на отримання відомостей щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, заборонивши власнику розпоряджатись та користуватись вказаним майном.
В судове засідання інспектор СД не з`явився, на електронну адресу суду надіслав заяву в якій підтримав заявлене клопотання та просив розглядати таке без його участі.
Власник майна ОСОБА_5 про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини не явки суду не повідомив.
Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття учасника провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтоване клопотання, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання, з огляду на таке.
Сектором дізнання Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001295 від 24.09.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.
Як слідує з наданих матеріалів кримінального провадження, 24.09.2020 до ЧВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення з ТСЦ про те, що номер двигуна автомобіля марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 знищено механічним шляхом.
За результатами проведеного огляду місця події 24.09.2020 автомобіль марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору, вилучений та поміщений на спеціальний майданчик тимчасового зберігання затриманих транспортних засобів ГУНП в Чернігівській області, за адресою м. Чернігів, пров. Вокзальний, 17.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 від 27.05.1994, автомобіль марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору належить ОСОБА_5 .
24.09.2020 постановою інспектора СД Чернігівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів, вищевказаний автомобіль марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001295 від 24.09.2020.
Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту, інспектор СД (дізнавач у кримінальному провадженні) вказує на те, що зазначений у клопотанні транспортний засіб є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки зберіг на собі сліди кримінального проступку, які можуть у подальшому слугувати доказами обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому не накладення арешту на даний матеріальний об`єкт може призвести до його приховування, пошкодження, втрати, знищення або перетворення власником, що може перешкодити проведенню необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
А саме, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
За змістом ч.1 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів і як слідує з ч.3 цієї ж статті у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме майно.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, транспортний засіб, зазначений у клопотанні слідчого, є матеріальним об`єктом, який зберіг на собі сліди кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, тому може бути використаний як доказ злочину і відповідає критеріям, встановленим у ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим, з метою збереження речового доказу, належне ОСОБА_5 майно, підлягає арешту, а клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.
Враховуючи викладене вище, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб, необхідно накласти арешт на вказане майно, заборонивши його власнику розпоряджатися та користуватися зазначеним транспортним засобом, автомобілем марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173 КПК України, -
У Х В А Л И В:

Накласти арешт на майно ОСОБА_5 , а саме на автомобіль марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору, що належить йому згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 від 27.05.1994.
Заборонити ОСОБА_5 розпоряджатися та користуватися автомобілем марки «ВАЗ 2106» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , бежевого кольору.
Інспектору сектору дізнання Чернігівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області ОСОБА_3 забезпечити зберігання арештованого майна.
Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем у кримінальному провадженні.
Роз`яснити, що підозрюваний, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання слідчому судді про скасування арешту майна повністю або частково. За клопотанням вказаних осіб арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1