У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої - ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області рядової поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Ужгорода, громадянина України, українця, неодруженого, працюючого на посаді експедитора КТ "Каскад-2000", зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області рядової поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .
Клопотання обґрунтовано тим, що у ході досудового розслідування встановлено, що 20 листопада 2020 року близько 23.40 години ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , перебуваючи за місцем свого проживання, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та, бажаючи їх настання, маючи на меті перешкодити виконувати повноваження, та службові обов`язки працівникам правоохоронного органу, перебуваючи, згідно протоколу медичного освідчення №1005 від 21.11.2020, в стані алкогольного сп`яніння, повернутим обличчям до поліцейської патрульної поліції УПП в Закарпатській області (надалі поліцейська) сержанта поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , коли остання разом зі своїм колегою ОСОБА_8 з`ясовували обставини вчинення ОСОБА_5 адміністративного правопорушення, почав агресивно висловлюватись в сторону поліцейської нецензурною лайкою, схопив руками за формений одяг, чим демонстрував неповагу до авторитету Національної поліції України та, без будь яких причин наблизився до поліцейської ОСОБА_7 та наніс останній один удар правою рукою, зігнутою в кулак, в область лівої сторони підборіддя, тим самим спричинив поліцейській патрульної поліції ОСОБА_7 легкі тілесні ушкодження, які виразилась у забої м?яких тканин підборіддя та нижньої губи.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 2 ст. 345 КК України, тобто в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
У зв`язку з вищевикладеним органом досудового розслідуванням за погодженням з процесуальним керівником 21.11.2020 повідомлено про підозру ОСОБА_5 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом про вчинення кримінального правопорушення від 21.11.2020 року;

- протоколом огляду місця події від 21.11.2020;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 21.11.2020;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 21.11.2020;

- протоколом затримання особи ( ОСОБА_5 ) від 21.11.2020;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 21.11.2020;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 21.11.2020;

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і в обгрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України передбачає, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, про що свідчить наступне тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, оскільки санкція ч. 2 ст. 345 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років та, відповідно до ст. 12 КК України дане кримінальне правопорушення відноситься до злочинів середньої тяжких.

-п.3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України передбачає, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, про що свідчить той факт, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, з якими підтримує родинні стосунки, які ще не допитані в суді.

Враховуючи те, що майновий стан підозрюваного ОСОБА_5 є незадовільним, а саме те, що останній:

- не працює, у зв`язку з чим не має постійного джерела доходу;

- сімейний стан підозрюваного ОСОБА_5 не одружений, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не має, тобто стійких соціальних зв?язків ОСОБА_5 немає, а тому із зазначених підстав більш м`які запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

У даному випадку ініціювання перед слідчим суддею питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стало наслідком ретельного дослідження обставин кримінального правопорушення, його тяжкості, а також особи підозрюваного. Висновки сторони обвинувачення, що інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим кримінальним процесуальним законом, є не припущенням, а об`єктивною дійсністю.

З цих підстав більше м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука та застава не зможуть запобігти ризикам, визначеним ч. 2 ст. 177 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити його з наведених у ньому підстав.
У судовому засіданні слідча клопотання підтримала, просила його задовольнити.
У судовому засіданні захисник підозрюваного - ОСОБА_6 , заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив застосувати домашній арешт в нічний час доби, виходячи з наступного:
- злочин є нетяжким;
- підозрюваний не буде ухилятись від слідства та суду;
-потерпілі та свідки у даному кримінальному провадженні вже допитані;
-окрім того підзахисний працює експедитором.
Підозрюваний підтримав висловлену позицію захисника, просив врахувати той факт, що він працює кожний день з 08 год ранку до 07 год. вечора, окрім вихідних днів - суботи та неділі та не хоче втратити роботу.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовуються клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст.177 КПК.
21.11.2020 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
У Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.
Відповідно до частин 1, 2 статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запропонований запобіжний захід (домашній арешт) пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що домашній арешт вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення Великої Палати у справі Buzadji проти Республіки Молдова від 5 липня 2016 року, заява №23755/07, параграф 104). Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.
Основними ризикам, на які посилається сторона обвинувачення у даному клопотанні є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, а також можливість незаконного впливу на свідків, з якими підтримує родинні стосунки, які ще не допитані в суді.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд врахував наявність ризиків, передбачених пунктами п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК, а також тяжкість покарання кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , в тому числі його сімейний стан, наявність постійного місця проживання, вік та стан здоров`я останнього.
На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей та загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід задовольнити частково, а саме: обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків, визначених ч. 6 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 310, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області рядового поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002703 від 21.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України відносно ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Обрати відносно ОСОБА_5 - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.
Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
-не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 18 січня 2021 року включно.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити Ужгородському відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали проголошено 24.11.2020 о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1