УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 жовтня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 201 000 000 009 58 від 30.10.2020, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з повною вищою освітою, пенсіонер, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, утриманців не має, зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 30.10.2020 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 286КК України, відповідно до якої він, перебуваючи у хворобливу стані, втративши можливість керувати транспортним засобом «Рендж Ровер», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у порушення вимог п. 2.3 «б», 10.1, 12.1, 12.3 Правил дорожнього руху, проїхав перехрестя вул. Михайлівської та Майдану Незалежності у м. Києві, рухаючись у напрямку Алеї Героїв Небесної сотні, вчинив зіткнення з автомобілем «Хюндай» та наїзд на пішоходів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , спричинивши останнім тілесні ушкодження, внаслідок яких вони загинули на місці події.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор наполягала на задоволенні клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник, заперечували обґрунтованість висунутої підозри та наявність зазначених прокурором ризиків, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 на теперішній час потребує цілодобового медичного спостереження, що свідчить про відсутність ризиків позапроцесуальної поведінки підозрюваного.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка иходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Свідок ОСОБА_9 повідомив суд, що підозрюваний ОСОБА_4 поступив 30.10.2020 до Науково-практичного медичного центру дитячої кардіології та кардіохірургії з ішемічним інсультом в басейні лівої ВСА, забоєм грудної клітини та низкою інших взаємопов`язаних патологій, що вимагають постійного спостереження пацієнта в умовах палати інтенсивної терапії, оскільки виявлені захворювання мають дуже високий ризик летального результату.

У зв`язку з цим слідчий суддя, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, бере до уваги, що у переважній більшості випадків існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Водночас слідчий суддя повинен оцінити реальність такого ризику з огляду на обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного, доцільність вчинення останнім відповідних дій.

Сукупність наведених факторів дозволяє слідчому судді дійти висновку, що ризик переховування існує, однак є незначним.

У той же час, матеріалами клопотання не підтверджується зазначена прокурором небезпека незаконного впливу підозрюваного на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Одночас, будь-які дані, які б свідчили, що застосування іншого запобіжного заходу, який не пов`язаний з триманням ОСОБА_4 під вартою, не зможе забезпечити виконання останнім його процесуальних обов`язків, ініціатором клопотання слідчому судді не наведені.

Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
На підставі зазначеного, слідчий суддя бере до уваги стан здоров`я підозрюваного, який потребує цілодобового медичного моніторингу та лікування, ризики для життя підозрюваного, що існують у зв`язку з наведеним вище діагнозом та перенесеним ОСОБА_4 20.10.2020 оперативним втручанням, вік підозрюваного, наявність у останнього позитивної репутації та міцних соціальних зв`язків .
Зазначені обставини у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючий ризик, пов`язаний з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати приміщення квартири АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого СУ ГУНП у м. Києві, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії цієї ухвали встановити по 30 грудня 2020 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1