Справа №: 398/4083/20
провадження №: 1-кс/398/766/20
УХВАЛА
Іменем України

"12" листопада 2020 р.слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001607 від 10 листопада 2020 року, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, неодруженого, не працюючого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, є особою з інвалідністю ІІІ групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України вважається таким, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за наступних обставин: 10.11.2020 року близько 18:00 години ОСОБА_5 перебував на території двору домоволодіння по АДРЕСА_1 , де також знаходилася ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час між ними на грунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт, в ході якого у ОСОБА_5 виник злочинний протиправний умисел, направлений на спричинення смерті ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний протиправний умисел, ОСОБА_5 , обравши знаряддям вбивства тупий твердий предмет, тримаючи його у руці, бажаючи настання смерті ОСОБА_7 , підійшов до неї зі спини, наніс один удар в область потиличної ділянки голови та численні удари в область грудної клітини, обличчя. Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть №1919/418 від 11.11.2020 року ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_7 травми головного мозку в комбінації з травмами органів грудної клітини, від яких ОСОБА_7 померла на місці вчинення злочину.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , слідчий зазначив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти обрання йому запобіжного заходу, оскільки вбивство він не вчиняв. Додатково пояснив, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своє бабусею ( ОСОБА_7 ). Зі своїми батьками та братом, а також іншими родичами взагалі не спілкується. Також зазначив, що протягом тривалого часу перебував у м. Київ та проживав де доведеться.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 вважала за можливе обрати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, оскільки ОСОБА_8 з 2011 року перебуває на обліку в лікаря-психіатра з приводу психічного захворювання та потребує відповідного лікування.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

11 листопада 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Оскільки, поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, то суд бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182).

Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду з прав людини, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: обшуку, огляду трупа, допиту свідків, а також лікарському свідоцтві про смерть, в сукупності містять достатньо даних, які дають можливість зробити висновок про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточною оцінкою доказів займається суд під час судового провадження. Для вирішення цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 не одружений, малолітніх, неповнолітніх чи інших утриманців не має, є особою з інвалідні ІІІ групи за загальним захворюванням, не працює та суспільно-корисною працею не займається. З його слів тривалий час він знаходився в м. Києві на заробітках. Підозрюваний зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з ОСОБА_7 , у вбивстві якої підозрюється. З близькими родичами стосунків не підтримує. Зазначені обставини свідчить про відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків. За місце реєстрації та проживання характеризується негативно, на обліку в лікаря-нарколога не перебуває. Знаходиться на диспансерному обліку в КНП «Олександрійська психіатрична лікарня КОР» з 2011 року з приводу шизофренії параноїдної. В силу статті 89 КК України вважається таким, що не має судимості.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке є особливо тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання не є визначальним елементом при обранні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Разом з цим, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від суду, про що зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року.

Отже ОСОБА_5 , усвідомлюючи ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та суворість можливого покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тобто без перешкод залишить своє місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

З матеріалів клопотання вбачається, що в межах цього кримінального провадження допитано свідків кримінального правопорушення, які входять до кола знайомих підозрюваного та проживають з ним по-сусідству. З урахування того, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з фізичним насильством, що спричинило смерть людини, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику незаконно впливу підозрюваним на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою зміни ними своїх показань та уникнення кримінальної відповідальності (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду та незаконно впливали на свідків.

Взявши до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, що спричинило смерть потерпілої, покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання його винним у вчиненні злочину передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

У разі обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків і надасть йому змогу переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Зазначені обставини виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою та вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного для запобігання наведеним вище ризикам, на які вказали у клопотанні та в судовому засіданні слідчий і прокурор.

При цьому, факт перебування ОСОБА_5 на диспансерному обліку в психіатричній лікарні з приводу шизофренії параноїдної не є обставиною, що унеможливлює утримання підозрюваного під вартою, оскільки слідчому судді не надано доказів, що на момент вчинення злочину, ОСОБА_5 проходив лікування з приводу психічного захворювання чи потребує застосування заходів медичного характеру.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному проваджені, так як кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинено із застосуванням насильства, що спричинило смерть потерпілого (п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України).

За правилами ст. 209 КПК України моментом затримання ОСОБА_5 буде вважатись час, коли останній підкорюючись правомірному наказу працівника правоохоронного органу був вимушений прослідувати для проведення процесуальних дій з його участю, тобто 21 год. 30 хв. 10 листопада 2020 року, що підтверджується протоколом затримання підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

Згідно з частинами 3, 5 статті 115 КПК України при обчисленні строку днями, строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку; при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання чи взяття під варту.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 178, 183, 193, 194, 196, 197, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою строком на 60 днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 21 год. 30 хв. 10 листопада 2020 року.

Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 21 год. 30 хв. 08 січня 2021 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1