Справа № 629/5388/20
Провадження № 1-кс/629/1007/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2020 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000996 від 11.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,-
в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Лозівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , в якому просив накласти арешт на мобільний телефон Meizu C9 Pro (Flyme OSa) 32 GB, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , чорного кольору, заборонити будь-яким особам будь-яким способом розпоряджатися, користуватися вказаним вище речовим доказом.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в ніч з 28 на 29 серпня 2020 року, невідома особа проникла в квартиру ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала її мобільний телефон марки Meizu, чим спричинила майнову шкоду на суму 1500 грн.
За даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000996 від 11.09.2020 року.
18.11.2020 року на підставі заяви щодо добровільної видачі для огляду, за участі громадянина ОСОБА_6 було проведено огляд предмету, в ході якого було вилучено мобільний телефон Meizu C9 Pro (Flyme OSa) 32 GB, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , чорного кольору.
Вище вказаний телефон було вилучено та визнано речовим доказом.
Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі.
Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Враховуючи, що клопотання слідчого подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на мобільний телефон Meizu C9 Pro (Flyme OSa) 32 GB, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , чорного кольору, з метою збереження речового доказу, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого Лозівського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000996 від 11.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України- задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон Meizu C9 Pro (Flyme OSa) 32 GB, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , чорного кольору.
Заборонити будь-яким особам будь-яким способом розпоряджатися, користуватися вказаним вище речовим доказом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1