Провадження № 1-кс/643/4150/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2020 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання старшого інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000945 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З представлених суду матеріалів вбачається, що сектором дізнання Московського ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000945 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

17.09.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Ювілейний, 42, у ОСОБА_3 було виявлено та вилучено полімерний пакет з невідомою речовиною та мобільний телефон Nomi i504 imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 .

22.09.2020 інспектор СД звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому посилаючись на те, що вилучене майно буде використовуватись у якості речових доказів і з метою збереження речових доказів та позбавлення можливості їх знищення, просив накласти арешт на майно.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Посилаючись на те, що вилучене майно підтверджує наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, а саме щодо полімерного пакета з невідомою речовиною існують підстави вважати, що воно є предметом злочину, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та мобільного телефону Nomi i504 imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 існують підстави вважати, що ОСОБА_3 використовував його для зв`язку з потенційними збувальниками наркотичної речовини та/або психотропної речовини, для обговорення ціни, місця і часу придбання речовини, обіг якої заборонено, слідчий просить накласти на них арешт.

В судове засідання прокурор не з`явився, до його початку подав заяву, в якій клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, розглядати справу за його відсутності.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 23.09.2020 клопотання слідчого про арешт майна поверталося слідчому для усунення недоліків на 72 години.

Слідчий суддя вважає, що строки для звернення з клопотанням про арешт майна прокурор не пропустив.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, отже накладення арешту є обґрунтованим та відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого інспектора СД Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000945 від 18.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.309 КК України задовольнити, накласти арешт на майно, вилучене 17.09.2020 за адресою: м. Харків, пр-т Ювілейний, 42 у ОСОБА_3 в ході огляду місця події в період часу з 13.20 год до 13.50 год, а саме на полімерний пакет з невідомою речовиною та мобільний телефон Nomi i504 imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з сім картою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 .

Вирішення питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна та осіб, відповідальних за його зберігання, покласти на орган досудового розслідування.

Копію ухвали направити прокурору.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1