Провадження №: 1-кс/755/4461/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2020 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника, адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна -

в с т а н о в и в :

Представник заявника, адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням в якому просить скасувати арешт, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19.11.2015 року.

Заявник не погоджується з таким рішенням слідчого судді, посилаючись на те, що ОСОБА_5 набула право власності на вказану квартиру до винесення ухвали про накладення арешту. Крім того, у кримінальному провадженні жодній особі досі не пред`явлено підозру, що унеможливлює застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна. У судовому засіданні представник заявника, клопотання підтримав та просив задовольнити.
Прокурор заперечив проти задоволення клопотання. Зазначив, що по справі призначено експертизи. Однак відомості про закінчення експертизи не надійшли. Вислухавши думку учасників, вивчивши заявлене клопотання та надані матеріали, приходжу до наступного висновку.
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 грудня 2018 року задоволено клопотання слідчого Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000160 від 01 жовтня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України накладено арешт, у якості заходу забезпечення кримінального провадження на майно: квартиру, за адресою: АДРЕСА_1 ., яка відповідно до відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 28.10.2015 року власником вказаної квартири на підставі договору купівлі-продажу від 08.08.2015 року є ОСОБА_5 . Інформацію про накладення арешту внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у с. Києві зареєстроване обтяження. Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так як відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, яка регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК, може набути статусу речового доказу за рішенням прокурора, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою від 10.11.2015 року квартира за адресою АДРЕСА_2 визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000160 від 01.10.2015 року. Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що на даний момент в кримінальному провадженні №0000160 від 01 жовтня 2015 року здійснюється досудове розслідування, майно є речовим доказом, тому вважаю, що потреба в подальшому застосуванні арешту на даний час не зникла, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив :
у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в внтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 09 год 00 хв 10 грудня 2020 року.

Слідчий суддя: