н/п 1-кп/953/278/20
"04" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
перекладача ОСОБА_4
захисника - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця РФ, Челябинської області, м. Верхньоуральська, громадянина Російської Федерації, не працюючого, раніше не судимого, одруженого, який має двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -
Обвинуваченому ухвалою слідчого судді обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжувався ухвалами суду.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
До спливу продовженого строку, судове провадження не завершено.
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених п. п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У судовому засіданні захисник обвинуваченого проти задоволення клопотання прокурора заперечував, зазначив, що прокурором ризики не доведені, підстав приховуватися обвинуваченого від суду у нього не має, оскільки на теперішній час він фактично відбув покарання. Просив обрати інший запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки у нього є місце проживання та сім`я.
Обвинувачений проти задоволення клопотання прокурора заперечував, зазначаючи, що відсутні докази вчинення ним інкримінуємого злочину, він тривалий час перебуває під вартою.
Вислухавши учасників процесу, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню.
Так, надані матеріали свідчать, що ОСОБА_6 раніше не судимий, одружений, має постійне місце проживання та двох малолітніх дітей, є працездатним , однак до затримання - 12.08.2016р. ніде не працював, за характеристикою за попереднім місцем роботи (працював в період з 09.02.2016 по 19.05.2016р.) порушував трудову дисципліну, має залежність від алкоголю, обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання від семи до десяти років позбавлення волі , вказані обставини свідчать про наявність на теперішній час ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду.
Ризик заявлений прокурором вчинення іншого кримінального правопорушення, на теперішній час є не доведеним.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, який інкримінується, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у скоєні злочину, його вік, репутацію, наявність сім`ї, відсутність роботи та судимостей, наявність ризику передбаченого п.1, ч.1 ст. 177 КПК України, а також враховуючи правову позицію ВС від 26.02.2020р. у справі №497/349/16-к (т.5 а.с. 11-14), суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, враховуючи особу обвинуваченого, не забезпечить належної його процесуальної поведінки та запобіганню встановленому ризику.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчинені злочину, що спричинив загибель людини, однак враховуючи строк перебування обвинуваченого під вартою, суд вважає за необхідне визнати йому розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст. ст.177, 178, 182, 183,184, 331 КПК України, суд, -
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 08.10.2020 року.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4)носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене законом покарання до 10 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого, до суду; повідомляти та суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала підлягає оскарженню протягом семи днів, з моменту проголошення, шляхом подання апеляційної скарги, через суд першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1