Справа № 462/4442/20
провадження 1-кс/462/1282/20
У Х В А Л А

27 липня 2020 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого інспектора сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001263 від 12.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, про арешт майна,
встановив:

Старший інспектор сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Залізничного відділу Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , звернувся в суд з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що дане майно виявлене та вилучене під час огляду місця події від 23.07.2020 року, відповідно до ч.1 ст.98 КПК України визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0001263.
Слідчий суддя вважав за можливе розглядати клопотання за відсутності дізнавача, з огляду на вимоги ч.1 ст.172 КПК України і приймаючи до уваги підставне прохання дізнавача з цього приводу, викладене у клопотанні.
Також дане клопотання можливо розглянути за відсутності власника майна ОСОБА_5 , який, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду, про що свідчить телефонограма, в судове засідання не з?явився, однак його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали, перевіривши матеріали кримінального провадження №0001263, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до витягу з кримінального провадження №0001263, 12.06.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.1 ст.185 КК України.
Відповідно до матеріалів клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 11.07.2020 року у Залізничний ВП ГУ НП у Львівській області надійшла письмова заява гр. ОСОБА_5 , який просить вжити заходів до невідомої особи, яка 02.04.2020 року, перебуваючи за адресою м. Львів, вул.Талінська,1, з його куртки, шляхом вільного доступу, таємно викрала його мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», в якому знаходилась картка мобільного оператора київстар НОМЕР_2 , ІМЕІ: НОМЕР_1 , чим завдала потерпілому матеріальної шкоди на суму 4500 грн.
23.07.2020 року в службовому кабінеті №137 Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області, на підставі добровільної видачі ОСОБА_6 , було вилучено мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 .

Досудовим розслідуванням достовірно з`ясовано, що мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , належить потерпілому ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

23.07.2020 року старшим інспектором сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 визнано речовим доказом мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», ІМЕІ: НОМЕР_1 .
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, яким передбачені права потерпілих від злочинів» № 13 від 02.07.2004 року було звернуто увагу судів на те, що послідовне і неухильне додержання на всіх стадіях кримінального судочинства норм кримінально-процесуального законодавства України, якими передбачені права потерпілих від злочинів, є однією з важливих умов здійснення закріпленого ст. 55 Конституції України права громадян на судовий захист від протиправних посягань.

З аналізу вищевказаних норм, закріплених у КПК України слідує, що однією з основних функцій кримінально-процесуального законодавства є відновлювальна функція, яка полягає у тому, що, як суд, так і орган досудового розслідування мають послідовно і неухильно вживати заходи, щоб порушені права потерпілих, зокрема і майнові, були як найшвидше відновлені.

Беручи до уваги, що порушені права потерпілого ОСОБА_5 , зокрема і майнові, повинні бути як найшвидше відновлені, а також, враховуючи, що на даний час мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», ІМЕІ: НОМЕР_1 , оглянутий дізнавачем, ніяких пошкоджень вказаний телефон немає, і тому, підстави для проведення експертизи відсутні, та, те, що органом досудового розслідування не доведено, як існування обставин, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України, так і те, що повернення майна потерпілому може у будь-якій спосіб зашкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для накладення арешту на мобільний телефон, а накладення арешту на це майно стане надмірним тягарем для його власника, і тому у задоволені клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст.170-173 КПК України,

постановив:

В задоволенні клопотання старшого інспектора сектору дізнання Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні №0001263 від 12.06.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосереднього до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1