Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7145/20
Провадження № 1-кс/711/2386/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.10.2020 м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , що винесене у кримінальному провадженні № 0000139, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.04.2020, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , що винесене у кримінальному провадженні № 0000139, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.04.2020, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

У обґрунтування клопотання зазначено, що 16.09.2020, ОСОБА_5 , діючи незаконно, в порушення вимог Закону України №60/95 ВР «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» і Закону України №62/95 - ВР «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», у невстановлений досудовим розслідуванням дату, час, за невстановлених обставин придбав два поліетиленові пакети з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, яку в свою чергу умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, збув ОСОБА_7 (особа зі зміненими анкетними даними), який, надав працівникам поліції добровільну згоду на участь у проведенні негласної слідчої (розшукової) дії - контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки психотропної речовини, у якій і прийняв участь як покупець.

Так, ОСОБА_5 , знаходячись біля будинку №11 по вулиці Руставі у місті Черкаси, близько 12 години 30 хвилин здійснив незаконний збут ОСОБА_7 , тобто продаж за 300 грн., психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетамін.

Того ж дня, ОСОБА_7 в приміщені службового кабінету № 402 УСР в Черкаській області ДСР НП України, що за адресою: місто Черкаси, вулиця Благовісна, 189, добровільно видав працівникам поліції продані йому ОСОБА_5 два поліетиленові пакети з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, яка згідно з висновком експерта №2/1985 від 22.09.2020 містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін. Маса амфетаміну (в перерахунку на амфетамін основу) становить 0,253г.

У клопотанні також зазначено, що 10 жовтня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Як зазначено, обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є зібрані в ході досудового розслідування відомості, що містяться у протоколах слідчих (розшукових) і негласних дій, а також у висновках судових експертиз, проведених у кримінальному провадженні, зокрема у:

протоколі огляду і помітки грошей від 16.09.2020;

протоколі огляду покупця та вручення грошей від 16.09.2020;

протоколі видачі предметів від 16.09.2020;

протоколі проведення негласної слідчої (розшукової) дії контролю за вчиненням злочину від 16.09.2020;

висновку експерта №2/1985 від 22.09.2020;

протоколі допиту свідка ОСОБА_7 від 09.10.2020.

Ініціатор клопотання також зазначає, що на теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , знаходячись на волі, буде:

- переховуватись від органу досудового розслідування, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- незаконно впливати на свідка ОСОБА_7 , з метою схилення його до дачі завідомо не правдивих показань, а також перешкоджати кримінальному провадження шляхом спілкування з іншими особами, які також причетні до вчинення вказаного злочину, так як на цей час не встановлено джерело походження психотропної речовини та інші обставини, які підлягають доказуванню (п.3 ч.1 ст.177 КПК України);

- незаконно впливати на експерта (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- вчиняти інші злочини, у тому числі з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення інкримінованого йому злочину, а також аналогічні тим, у якому він підозрюється (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Зазначені ризики існують, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років із конфіскацією майна.

До того ж, на цей час в ході досудового розслідування не встановлено та не допитано всіх осіб, яким ОСОБА_5 , збував психотропну речовину, у зв`язку з чим останній перебуваючи на волі матиме змогу з ними контактувати та незаконно впливати на них схиляючи до дачі завідомо неправдивих показань та вживати заходів спрямованих на унеможливлення здобуття органом досудового розслідування інших фактичних даних, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення.

Отже, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід.

Разом з цим, при обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави слідчий вважає за доцільне, з урахуванням виключених обставин кримінального провадження, визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у останнього бажання будь яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні.

Крім того, орган досудового розслідування у разі внесення застави підозрюваним вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 ряд обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого та прокурора;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження.

Таким чином, запобігти вищезазначеним ризикам не можливо за допомогою більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під вартою, а тому слідчий органу досудового розслідування просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, з можливістю внесення застави, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у останнього бажання будь яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити дане клопотання та додатково пояснив, що у кримінальному провадженні № 0000139 від 22.04.2020 задокументований факт збуту ОСОБА_5 психотропної речовини. Йому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Підозра є повністю обгрунтованою. Крім того, зазначив, що органом досудового розслідування встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід. До того ж, просив врахувати, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно ніде не працевлаштований, що свідчить про те, що він може продовжити свою незаконну діяльність для отримання доходів.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримав доводи прокурора та просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 зазначив, що заперечує проти внесеного клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Підозра є необгрунтованою. Крім того, зазначив, що ОСОБА_5 визнає свою вину лише щодо факту збуту психотропної речовини. Ризики, на які посилається сторона обвинувачення, нічим не підтверджені, оскільки переховуватися від органів досудового розслідування ОСОБА_5 не має намірів, так як він добровільно прийшов у суд на розгляд даного клопотання і у подальшому буде з`являтися на будь-які виклики. Також, при прийнятті рішення просив врахувати особу підозрюваного, наявність постійного місця проживання (без реєстрації), факт спільного проживання з матір`ю, жінкою та неповнолітньою дитиною, а тому просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки тяжкість покарання, яке може загрожувати йому у випадку доведення винуватості, не може слугувати підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи свого захисника та додатково зазначив, що визнає свою вину щодо факту збуту психотропної речовини. Переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора та суду він не має намірів. Просив врахувати ту обставину, що він утримує свою матір, яка є пенсіонеркою та дітей, а тому просив застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у розгляді клопотання, перевіривши надані матеріали до клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000139 від 22.04.2020, у рамках якого було подано клопотання, слідчий суддя приходить до наступного:

клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою і підставою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

На думку слідчого судді, підозра ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є обґрунтованою.

При цьому, надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Аналіз змісту наданих слідчому судді доказів, з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, свідчить, що обставини, з якими пов`язана подія кримінального правопорушення, у своїй сукупності свідчать про об`єктивність обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором наведені, у відповідності до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу, а також враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні запобіжного заходу.

Між тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто, постановлення обвинувального вироку (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Слід зазначити, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Між тим, не може слугувати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилання слідчого та прокурора на те, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, враховуючи, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

Таким чином, прокурором та слідчим не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів на даному етапі досудового розслідування не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Так, ні в клопотанні, ні в судовому засіданні стороною обвинувачення не наведені обставини та не надані докази, які б підтверджували наявність ризиків, які викликають необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави. Крім того, на час розгляду справи за цим клопотанням, стороною обвинувачення не наведені об`єктивні дані, які б свідчили, що підозрюваний ухиляється від слідства.

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує: особу підозрюваного; його вік; наявність тісних соціальних зв`язків; відсутність судимості та даних про притягнення до кримінальної відповідальності; наявність постійного місця проживання; матеріальний стан підозрюваного; мету застосування запобіжного заходу, а також положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, на думку слідчого судді, стороною захисту жодними доказами не доведено той факт, що у підозрюваного ОСОБА_5 на утриманні перебуває мати, яка є пенсіонеркою, дружина та неповнолітні діти.

Таким чином, враховуючи думку сторони обвинувачення та доводи сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки, у даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності застосування запобіжного заходу, а також не забезпечує справедливої рівноваги між публічним інтересом демократичного суспільства та необхідністю поважати право на свободу.

Зважаючи на правову позицію, викладену в рішенні Європейського суду з прав людини «Харченко проти України», - при розгляді клопотання про обрання або ж продовження строку тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню в контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та ступінь обґрунтованості підозри, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. При цьому, слідчий суддя враховує доводи як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема: переховуватись від органу досудового розслідування, прокурора та суду; незаконно впливати на свідка ОСОБА_7 з метою схилення його до дачі завідомо не правдивих показань, а також перешкоджати кримінальному провадження шляхом спілкування з іншими особами, які також причетні до вчинення вказаного злочину, так як на цей час не встановлено джерело походження психотропної речовини та інші обставини, які підлягають доказуванню; незаконно впливати на експерта; вчиняти інші злочини, у тому числі з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення інкримінованого йому злочину, а також аналогічні тим, у якому він підозрюється, враховуючи санкцію ч. 2 ст. 307 КК України та покарання, яке може бути визначено судом, у разі доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Крім того, слід зазначити, що домашній арешт складає позбавлення волі в значенні Конвенції з прав людини та основоположних свобод і тому він відповідає одній з дозволених підстав згідно зі статтею 5.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України).

Під час розгляду клопотання встановлено, що фактичним місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 є: АДРЕСА_1 . Отже, домашній арешт слід застосувати до підозрюваного у період доби з 20 години до 06 години.

Визначаючи строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу, варто звернути увагу, що у даному випадку тривалість застосування запобіжного заходу на період часу у 59 днів (з 13.10.2020 по 10.12.2020 включно), тобто, в межах строку досудового розслідування, є виправданою, внаслідок особливостей способів доказування та отримання доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України на підозрюваного слід покласти певні обов`язки, які забезпечать процесуальну поведінку підозрюваного під час здійснення досудового розслідування цього кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 59 днів, тобто з 13.10.2020 до 10.12.2020 включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України протягом встановленого строку домашнього арешту:

?прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

?не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду місце постійного проживання: АДРЕСА_1 - в період доби з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.;

?повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання/роботи;

?не спілкуватися зі свідками, експертами та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні у будь-якій формі (особисто, через знайомих/родичів, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет), крім випадків необхідності їхньої участі при проведенні слідчих дій.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, покласти на підозрюваного на строк два місяці. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській області, - для відому та виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1