КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №133/3549/20
Провадження №1-кс/133/1122/20
Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
Слідчий СВ Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувсядо суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме на антенну супутникового телебачення фірми Variant, з трьома головами в комплекті, яку 16.12.2020 вилучено в ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання вказав, що в період часу з 27.06.2020 по 30.06.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таємно, шляхом розбиття віконної шибки, що в гаражному приміщенні ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , проник в середину, звідки викрав 5-ть пачок електродів марки «Моноліт», після чого з викраденим з місця вчинення злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, спричинивши власнику матеріальної шкоди на загальну суму 1000,00 гривень. Окрім цього, в ході проведення додаткового допиту потерпілого ОСОБА_5 , встановлено, що окрім вище зазначеного майна в нього з гаража викрадено антену супутникового телебачення з трьома головками.
16.12.2020 в ході проведення огляду місця події, що проведено в службовому кабінеті №18 СВ Козятинського ВП, що за адресою: вул. Героїв Майдану, 30, м. Козятин, громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 на підставі письмової заяви добровільно видав антену супутникового телебачення фірми Variant, з трьома головами в комплекті, яка була ним викрадена 29.06.2020 з гаража ОСОБА_5 , що на АДРЕСА_1 .
У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просить клопотання задовольнити.
ОСОБА_5 який про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся в порядку ст.135 КПК України засобами мобільного зв`язку, в судове засідання не з`явився та про причини неявки суду не повідомив.
За правилами ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цієї особи не є перешкодою для розгляду клопотання.
Враховуючи ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для його задоволення з огляду на таке.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 27.06.2020 по 30.06.2020 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таємно, шляхом розбиття віконної шибки, що в гаражному приміщенні ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , проник в середину, звідки викрав 5-ть пачок електродів марки «Моноліт», після чого з викраденим з місця вчинення злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, спричинивши власнику матеріальної шкоди на загальну суму 1000,00 гривень. Окрім цього, в ході проведення додаткового допиту потерпілого ОСОБА_5 , встановлено, що окрім вище зазначеного майна в нього з гаража викрадено антену супутникового телебачення з трьома головками.
Протоколом огляду місця події від 16.12.2020 зафіксовано вилучення антени супутникового телебачення фірми Variant з трьома головами в комплекті.
Постановою слідчого від 16.12.2020 виявлено та вилучено антену супутникового телебачення фірми Variant з трьома головами в комплекті, в ході проведення огляду місця події визнано речовим доказом.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Абзацом 2 ч. 1 ст.170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною третьою вказаної статті КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
У даному випадку є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що повернення вилученого без накладення арешту може призвести до втрати речового доказу шляхом його знищення, приховування або псування до завершення досудового слідства, що призведе до неможливості проведення слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст.170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речового доказу, що зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування вказаного кримінального провадження, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 174 КПК України, суд
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на антенну супутникового телебачення фірми Variant, з трьома головами в комплекті, яку 16.12.2020 вилучено в ОСОБА_4 .
Після проведення всіх необхідних слідчих дій антенну супутникового телебачення фірми Variant, з трьома головами в комплекті передати під зберігальну розписку власнику ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцю АДРЕСА_3 .
Виконання ухвали доручити слідчому СВ Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення до Вінницького апеляційного суду.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1