У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" листопада 2020 р. Слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005802 від 21 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 152 КК України,

У С Т А Н О В И Л А:

До слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005802 від 21 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 152 КК України, за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивовано тим, що 21 листопада 2020 року близько 01 години 30 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 зґвалтував ОСОБА_6 .

У ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_5 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

21 листопада 2020 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , у присутності ОСОБА_8 , що являється власником приміщення та понятих, у порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході обшуку було виявлено та вилучено: жіночі джинси синього кольору; кофту світлого кольору з візерунками ромбів; сині шорти; кофту чоловічу світлого кольору з плямами бурого кольору; халат чоловічий бордового кольору з поясом; ботинки чорного кольору (розмір 37); капці домашні рожевого кольору.

Житло на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на праві приватної власності належить ОСОБА_8 .

Постановою старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 від 21 листопада 2020 року вказані речі визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005802 від 21 листопада 2020 року.

У ході досудового розслідування встановлено, що існують обставини, які підтверджують, що не застування арешту майна на вилучене майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення доказів по кримінальному провадженню, зокрема подальшого знівечення, відчуження майна на користь третіх осіб та унеможливити встановлення об`єктивної істини походження даного майна, тому просив задовольнити клопотання у повному обсязі.
Прокурор, у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Вислухавши думку прокурора, вивчивши клопотання, долучені до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що на даний час у органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, тому накладення арешту на вказане вилучене майно є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення вказаних речових доказів є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України з метою недопущення внесення технічних змін чи механічного втручання, знищення, пошкодження, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження, а тому, з урахуванням наведених слідчим підстав, на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.

На підставі наведеного та, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005802 від 21 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно з метою забезпечення в тому числі й збереження речових доказів, а саме: жіночі джинси синього кольору; кофту світлого кольору з візерунками ромбів; сині шорти; кофту чоловічу світлого кольору з плямами бурого кольору; халат чоловічий бордового кольору з поясом; ботинки чорного кольору (розмір 37); капці домашні рожевого кольору, що мають значення речових доказів по даному кримінальному провадженню, які було 21 листопада 2020 року вилучено, в присутності двох понятих, при проведенні невідкладного обшуку, з забороною використання, розпорядження, відчуження вказаного майна.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя ОСОБА_1