УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 568/761/20

Провадження № 1-кп/568/3/20

06 жовтня 2020 р. м.Радивилів

Радивилівський районний суд Рівненської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м.Радивилів Рівненської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000115, внесене 07 квітня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 307, ч.2 ст.307 КК України, -
з участю прокурора ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_3
захисників адвоката ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Радивилівського районного суду Рівненської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000115, внесене 07 квітня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 307, ч.2 ст.307 КК України.
Ухвалою Радивилівського районного суду Рівненської області від 12 серпня 2020 року у підготовчому судовому засіданні ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки 10.10.2020 року спливає строк, на який такий запобіжний захід було обрано, а підстав для звільнення останнього з під варти немає, так як ризики, які послужили обранню запобіжного заходу у такому виді продовжують існувати.
Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_5 заперечив проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що прокурор в судовому засіданні не довів ризики, передбачені КПК України. Просить обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого, адвокат ОСОБА_6 також заперечив проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що прокурор в не обгрунтовано існування ризиків, передбачених КПК України, які б слугували підставою для продовження строку тримання під вартою, зауважив, що прокурором наведено шаблонні ризики, які на його думку не можуть бути постійними. Просить обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту

Обвинувачений заперечив проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисників, обвинуваченого, вважає, що клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою слід задоволити, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Частиною 3 статті 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Радивилівського районного суду Рівненської області від 12.08.2020 відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком шістдесят днів з визначенням розміру застави в розмірі 42040 грн. Підставою для обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу стали достатні підстави вважати, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування або від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, відсутність постійного місця роботи, ризик продовження протиправної поведінки.
Суд вважає, що з моменту застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та до моменту вирішення вказаного клопотання, не змінилися обставини, які стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити і більш м`який запобіжний захід.
Суд вважає, що наведені прокурором в судовому засіданні підстави для продовження строків тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу на даний час не змінилися.
Ризиками, які дають підстави суду продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати те, що обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, а відтак може уникати кримінального переслідування; відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, а ті, що є не є стримуючим фактором його поведінки, відсутність постійного місця роботи, ризик продовження протиправної поведінки..
Оцінюючи тяжкість вчиненого злочину, який інкримінуються обвинуваченому, суд враховує ступінь суспільної небезпечності злочину в конкретних умовах місця і часу та враховує, що до особи, яка обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, взяття під варту як запобіжний захід може бути застосовано за мотивом однієї лише небезпечності злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років крім виняткових випадків.
З врахуванням наведеного, особи обвинуваченого ОСОБА_3 та тяжкості інкримінованого йому діяння, вік та стан його здоров`я, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому на шістдесят днів.
Таке судове рішення не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
На думку суду, при продовженні обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно визначити розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, а також те, що внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України, а тому клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою слід задоволити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 314, 315 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.
Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, з повною загальною середньою освітою, не одруженому, не працюючому, на утриманні малолітніх дітей та осіб непрацездатного віку немає, не судиму - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, а саме з 05 жовтня 2020 року по 04 грудня 2020 року.
Встановити розмір застави - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 ( сорок дві тисячі 40 ) гривень.
В разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 слідуючі обов`язки: прибувати на виклик до прокурора і суду за першою вимогою; не відлучатись з населеного пункту без дозволу прокурора та суду по місцю власного проживання; повідомляти прокурора та суд, у провадженні яких знаходиться справа про зміну місця свого проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити протягом 60 днів.
Строк дії ухвали до 04 грудня 2020 року.
Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду першої інстанції, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.
Ухвала суду, може бути оскаржена, через суд, який ухвалив судове рішення, протягом семи днів з дня її оголошення, на підставі Рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 року у справі №3-208/2018(2402/18) щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень частини другої статті 392 КПК України.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1