Справа №295/8577/20
УХВАЛА
Іменем України

29.07.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі скаргу ОСОБА_3 на постанову від 13.07.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

23.07.2020 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із указаною скаргою, у якій зазначає, що ним 01.06.2020 року до Житомирської місцевої прокуратури було направлено клопотання про скоєння працівниками поліції кримінального правопорушення. в якому просив вчинити дії в порядку ст. 214 КПК України, зокрема належним чином документально оформити всі факти та обставини, що свідчать про кримінальне привопорушення - приховування або знищення речового доказу-піднігтьового вмісту вбитого сина ОСОБА_5 працівниками поліції під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001542 та передати вказані матеріали до Територіального управління Державного бюро розслідувань м. Хмельницького.

Постановою від 22.06.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 07.07.2020 року скасувана постанова від 22.06.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_6 про відмову у задоволенні клопотання від 01.06.2020 рокута зобов`язано, повторно розглянути в порядку ст. 220 КПК України заяву (клопотання) ОСОБА_3 від 01.06.2020 року та прийняти за наслідками розгляду такої заяви (клопотання) процесуальне вмотивоване рішення, котре відповідатиме вимогам ст. 110 КПК України.

Постановою від 13.07.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 повторно відмовлено у задоволенні клопотання.

Скаржник просить скасувати постанову від 13.07.2020 року про відмову у задоволенні клопотання та зобов`язати вказаного прокурора, як уповноважену особу, якій стало відомо про обставини, що свідчать про кримінальне привопорушення праціниками поліції - приховування або знищення речового доказу-піднігтьового вмісту вбитого сина ОСОБА_5 виконати вимоги ст. 214 КПК України, внести відомості до Єдиного реєстру досудових рослідувань та з дотриманням правил підсудності передати вказані матеріали до Територіального управління Державного бюро розслідувань м. Хмельницького.

Скаржник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, просив розгляд скарги провести без його участі, з підстав у ній викладених, просив задовольнити.

Прокурор Житомирської місцевої прокуратури в судове засідання також не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином. Неявка слідчого, прокурора не є перешкодою для розгляду скарги відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши та дослідивши зміст скарги, а також доданих до неї матеріалів, оцінивши докази окремо та у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та за якими надано право на оскарження. Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк заявником, потерпілим, його представником чи законним представником тощо.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.
Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0001542, внесене до ЄРДР від 25.03.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст. 115 КК України.

За результатами досудового розслідування постановою від 13.07.2020року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 повторно відмовлено у задоволенні клопотання від 01.06.2020 року.
За змістом п.2 ч.5 ст.110 КПК України мотивувальна частина постанови прокурора повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Дослідивши зміст постанови прокурора від 13.07.2020 року, слідчий суддя вважає її такою, що не відповідає вимогам ст.110 КПК України, оскільки містить лише посилання на норми КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що прокурор не вжив всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження як обставин зазначених в заяві про скоєння кримінального правопорушення, так і обставин встановлених ним в кримінальному провадженні №0001542, що внесене до ЄРДР від 25.03.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст. 115 КК України.

У відповідності до вимог ст. 110 КПК України, постанова прокурора має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

У свою чергу, прокурор, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Проте, обставини, викладені у заяві особи, що подала скаргу, не в повній мірі стали предметом розгляду прокурором при проведенні досудового розслідування, оскільки постанова вказаним нормам КПК України не відповідає, являється по суті не вмотивованою, оскільки її зміст не відповідає фактичним обставинам справи, зокрема, в ній не в повній мірі викладено суть заяви особи, яка звернулася з відповідною заявою та не надано обґрунтовані відповіді на поставлені нею питання, не дотримані вимоги ст. 214 КПК України.

Посилання прокурора про направлення, ніби звернення ОСОБА_3 , до Територіального управління Державного бюро розслідувань м. Хмельницького для вирішення питання про внесення відомостей до ЄРДР та організації досудового розлідування, про що письмово повідомлено ОСОБА_3 листом № 61-р-20 від 05.06. 2020 року, явно суперечать вимогам ч.1 ст. 214 КПК України, згідно якої слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Вважаю, що дії прокурора прямо суперечить вище вказаним нормам КПК України та практиці ЄСПЛ, адже наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року).

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню, а постанова від 13.07.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , якою відмовлено у задоволенні клопотання, підлягає скасуванню.
Керуючись ст. ст. 55, 56, 110, 220, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя-

постановив:
Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову від 13.07.2020 року прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання від 01.06.2020 року.

3обов`язати, прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 повторно розглянути в порядку ст. 220 КПК України заяву (клопотання) ОСОБА_3 від 01.06.2020 року та прийняти за наслідками розгляду такої заяви (клопотання) процесуальне вмотивоване рішення, котре відповідатиме вимогам ст. 110 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Cлідчий суддя ОСОБА_1