УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" жовтня 2020 р. м.Житомир справа № 296/8549/20

провадження № 1-кс/296/3630/20

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000440 від 08.05.2020, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Челбан, Сусуманського р-ну, Магаданської обл., громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України,-

встановив:
Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі - СУ ГУНП в Житомирській області) старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням, погодженим прокурором у кримінальному провадженні відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , відповідно до змісту якого просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000440 від 08.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.14 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , виник спільний злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане із проникненням у приміщення.

Так, реалізуючи спільний злочинний умисел, 06.10.2020 близько 04 години ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , на автомобілі «Toyota Corolla», реєстраційний номер НОМЕР_1 , переслідуючи корисливу мету, прибули до магазину "Продукти", розташованого за адресою: Житомирська область, Овруцький район, с. Заріччя, вул. Центральна, 105.

В цей же день час та місці, ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , діючи відповідно до заздалегідь розподілених ролей, продовжуючи спільні злочинні дії, підтримуючи єдиний злочинний умисел, вийшли з указаного автомобіля, а ОСОБА_7 залишився за його кермом та від`їхав до будинку АДРЕСА_2 , де здійснював спостереження за навколишньою обстановкою, з метою попередження можливості викриття їхніх злочинних дій сторонніми особами.

В свою чергу, ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , реалізуючи спільний з ОСОБА_7 злочинний умисел, шляхом віджиму двох вхідних дверей, проникли до приміщення магазину " ІНФОРМАЦІЯ_3 ", звідки таємно викрали майно, що належить ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , спричинивши останнім матеріальної шкоди на суму 4 393,86 грн та 8 560 грн відповідно, після чого місце вчинення злочину залишили.

06.10.2020 о 04 год.20 хв. СУ ГУНП в Житомирській області у порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України затриманий: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, 06.10.2020 у відповідності до вимог статей 276-279 Кримінального процесуального кодексу України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Допитаний у якості підозрюваного ОСОБА_6 від дачі показів відмовився, користуючись статтею 63 Конституції України.

Необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовує наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, педбаченого ч.3 ст.185 КК України КК України, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), а саме:

- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки орган досудового розслідування має підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою уникнення покарання може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, так як орган досудового розслідування не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_6 на потерпілого з метою схиляння його до зміни показів та відмови від раніше даних показів, оскільки підозрюваному відомо місце проживання та роботи потерпілого;

- п.5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки орган досудового розслідування вважає, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_6 може вчинити інший злочин, так як він підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, не має постійного джерела доходів та фактичним джерелом доходів останнього є вчинення аналогічних кримінальних правопорушень.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні. Зазначали, що враховуючи відмову підозрюваного співпрацювати зі слідством та характер суспільно небезпечного діяння, вчиненого підозрюваним, застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є співмірним із суспільною небезпекою дій підозрюваного та наявними ризиками, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не є можливим. Вказували на необхідність визначення застави у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в порядку ч.4 ст.183 КПК України.

Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував. Зазначав, що підозрюваний не перешкоджає слідству, не впливає на свідків. Вказував, що ОСОБА_6 раніше не судимий, до кримінальної та/або адміністративної відповідальності не притягався, а тому доводи слідства про наявність ризиків щодо переховування від органів досудового розслідування та суду не ґрунтуються на фактичних обставинах. Наголошував, що зібрані в ході досудового розслідування докази підтверджують виключно факт наявності кримінального правопорушення, однак не є достатніми для обґрунтованої підозри щодо вчинення такого кримінального правопорушення ОСОБА_6 . Просила застосувати запобіжний захід до підозрюваного у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки проживає разом з матір`ю, а у разі застосування слідчим суддею тримання під вартою - визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, враховуючи майновий стан ОСОБА_6 .

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши думку учасників справи з приводу заявленого клопотання, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відсутність хоча б однієї з цих обов`язкових умов унеможливлює застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України" Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому, факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обгрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.185 КК України, що підтверджується, зокрема: копією повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 06.10.2020; копією протоколу огляду місця події від 06.10.2020; копією протоколу обшуку від 06.10.2020; копією протоколу огляду місця події від 06.10.2020; копією протоколу допиту потерпілого ОСОБА_10 від 06.10.2020; копією протоколу допиту потерпілого ОСОБА_11 від 06.10.2020; копією протоколу затримання особи від 06.10.2020; копією протоколу обшуку від 06.10.2020; копією довідки відділу вибухотехнічної служби ГУНП в Житомирській області про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 06.10.2020 №286; копією акту відділу вибухотехнічної служби ГУНП в Житомирській області перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 06.10.2020 №287; копією протоколу про результату проведення аудіо-,відео контролю особи від 06.10.2020; копією протоколу про результати візуального спостереження за особою (місцем або річчю) від 06.10.2020; копією протоколу про результату проведення аудіо-,відео контролю особи від 06.10.2020; копією протоколу про результати візуального спостереження за особою (місцем або річчю) від 06.10.2020.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Відповідно до частини 5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Слідчий у клопотанні посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме: 1) з метою уникнення покарання підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; 2) перебуваючи на волі, підозрюваний буде намагатися вплинути на потерпілого з метою схиляння його до зміни показів та відмови від раніше даних показів, оскільки підозрюваному відомо місце проживання та роботи потерпілого; 3) підозрюваний, перебуваючи на волі, буде продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення з метою власного забезпечення коштами, оскільки інших доходів не має.

Слідчий суддя враховує посилання прокурора на наявність таких ризиків як-то: ОСОБА_6 , перебуваючи на волі може впливати на потерпілого з метою схиляння його до зміни показів та відмови від раніше даних показів.

Разом з тим, слідчий суддя відхиляє доводи клопотання в частині наявності ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_6 раніше не судимий, відомості про притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності відсутні. Крім того, матеріали клопотання доказів, негативно характеризуючих підозрюваного, також не містять.

Крім того, недоведеними є ризики в частині того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, буде продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, так як матеріали досудового розслідування доказів вчинення ОСОБА_6 інших кримінальних правопорушень та можливого вчинення ним кримінальних правопорушень не містять.

Оцінюючи в сукупності встановлені судом обставини щодо заявлених слідчим та прокурором ризиків, тяжкість інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, позаяк заявлені у клопотанні ризики слідчим та прокурором у повному обсязі не доведені.

Щодо можливості застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя зазначає наступне.

Частиною першою статті 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція ч.3 ст.185 КК України, яка інкримінується ОСОБА_6 , передбачає основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі підозрюваного і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків: цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - без дозволу слідчого, прокурора, або суду залежно від стадії кримінального провадження прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, підозрюваними та іншими особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000440 від 08.05.2020 з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира, -

постановив:
У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000440 від 08.05.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 05.12.2020 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , - без дозволу слідчого, прокурора, або суду залежно від стадії кримінального провадження;

- прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у кримінальному провадженні, за першим викликом на визначений ним час та до суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, підозрюваними та іншими особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000440 від 08.05.2020 з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали та обов`язків - до 05.12.2020 включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного повинен негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і невідкладно повідомити про це старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .

Згідно ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали суду проголошено: 13 жовтня 2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1