У Х В А Л А
іменем України
(про продовження строку тримання під вартою)

Єдиний унікальний номер 134/1014/20
Номер провадження 1-кс/142/11/21

29 січня 2021 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Голубече Крижопільського району Вінницької області, зареєстрованому в АДРЕСА_1 , жителю АДРЕСА_2 , громадянину України, з базовою загальною середньою освітою, неодруженому, непрацюючому, учню 2 курсу Державного навчального закладу «Крижопільський професійний будівельний ліцей» раніше не судимого,
в кримінальному провадженні про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000143 від 26 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Піщанського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0143 від 26 квітня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 .

27 січня 2021 року прокурором Крижопільського відділу Бершадської місцевої прокуратури ОСОБА_3 через канцелярію суду подано клопотання про продовження дії обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обраного ухвалою слідчого судді Крижопільського районного суду від 07 травня 2020 року та продовженого ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області від 09 грудня 2020 року до 06 лютого 2020 року, строком на 60 діб.

Клопотання мотивоване тим, що 25 квітня 2020 року близько 22 години ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, шляхом пошкодження вхідних дверей проник до приміщення магазину ІНФОРМАЦІЯ_2 , що розташований в АДРЕСА_3 , приміщення якого, на правах оренди (договір оренди від 02 січня 2020 року) для здійснення підприємницької діяльності використовує споживче товариство « ОСОБА_6 », звідки вчинив крадіжку різних товарів та грошових коштів на загальну суму 7 963, 70 грн.

Крім того, в клопотанні зазначено, що 04 травня 2020 року близько 19 години 00 хвилин ОСОБА_4 через пошкоджене вікно проник в середину будинку по АДРЕСА_2 , що належить його дядьку - ОСОБА_7 звідки викрав грошові кошти в сумі 11 тисяч гривень та інше майно належне потерпілому ОСОБА_7 .

Під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Крижопільського районного суду від 07 травня 2020 року обрано підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме по 03 липня 2020 року включно, який продовжено ухвалою судді Піщанського районного суду Вінницької області від 03 липня 2020 року строком на 60 діб, тобто до 31 серпня 2020 року включно. Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області 31 серпня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_4 ,продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30 жовтня 2020 року включно. Ухвалою Піщанського районного суду Вінницької області 20 жовтня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_4 ,продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 19 грудня 2020 року включно.

Таким чином, як зазначено в клопотанні, ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, також ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу, передбачені ст. 177 КПК України (ризики переховування від суду та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином), не зменшились та існують на даний час, залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 , опинившись на волі, зможе ухилятися від суду та не виконувати процесуальні рішення (ризик переховування), незаконно вплинути на потерпілих та свідків, а також він може вчинити інше кримінальне правопорушення, і на це вказують також такі обставини, як характер протиправних дій, в яких він обвинувачується, їх системність.

Тобто, за сукупності таких обставин, доцільно продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, його належну поведінку та попередження вчинення ним нових злочинів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обвинувачений ОСОБА_4 просив змінити запобіжний захід відносно нього у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечила проти клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, просила продовжити строк тримання на 60 днів, посилаючись на те, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд встановив наступне.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України.

Чинним КПК України передбачено, що запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, крім іншого, також запобіжні заходи.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Згідно положень ч. 2 ст. 331 КПК України, вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з ч. 2 ст. 177 КПК, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно положень ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно Постанови №14 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19 грудня 2014 року «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.

Крім іншого, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу мають бути оцінені в сукупності всі юридично значимі обставини, визначені в ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 КПК України якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, за вчинення яких передбачено кримінальну відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, тобто у вчинені тяжкого злочину.

Також, суд керується положеннями ч. 1 ст. 178 КПК України, відповідно до яких при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
На даний час в судовому засіданні докази сторони обвинувачення та захисту не досліджені.
З практики ЄСПЛ вбачаються та діють принципи конвенційного прецедентного права як підстави для відмови в звільненні особи з-під варти, а саме: 1. ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСППЛ «Штегмюллер проти Австрії» від 10.11.1969 року; 2. ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя ( рішення ЄСППЛ «Вемгофф проти Німеччини» від 27.06.1968 року).
Суд бере до уваги, що ОСОБА_4 , також обвинуваченим у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, та дане кримінальне провадження перебуває на розгляді Піщанського районного суду Вінницької області, кінцеве рішення в якому не прийнято.

Також суд бере до уваги, що Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, що забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При вирішенні питання про застосування запобіжного, суд приходить до висновку, що є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватись від суду, незаконно вливати на свідків та потерпілих в даному кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, з метою уникнути покарання та вчинити інше правопорушення, що перешкоджатиме встановленню істини по даному кримінальному провадженню, а тому обрання стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти наявним ризикам, в зв`язку з чим обвинуваченому ОСОБА_4 слід продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку з наведеним, суд дійшов до висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком на 60 діб є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи обставини, встановлені в судовому засіданні, керуючись правилами ч. 5 ст. 182 КПК України, ст. 183 КПК України, враховуючи, що ОСОБА_4 оювинувачується у вчиненні тяжкого злочину, суд знаходить правові підстави для визначення обвинуваченому ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 гривень, оскільки внесення застави в такому розмірі буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ч. 1 ст. 1, ст. 8, ст.ст. 177, 178, ч. 1 ст. 183, ч. 3 ст. 331, ч. 2 ст. 369, 370 - 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Голубече Крижопільського району Вінницької області, зареєстрованому в АДРЕСА_1 , жителю АДРЕСА_2 , громадянину України, з з базовою загальною середньою освітою, неодруженому, непрацюючому, учню 2 курсу Державного навчального закладу «Крижопільський професійний будівельний ліцей»,раніше не судимому, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 29 березня 2021 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Визначити суму застави у розмірі в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 800 гривень, яку необхідно внести на депозитний рахунок отримувача: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26286152; банк отримувача ДКСУ, м. Київ, ГУДКСУ у Вінницькій області; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA 0000401.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з свідками та потерпілим по даному кримінальному провадженні;

5) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання

Копію ухвали направити до Державної установи "Вінницька установа виконання покарань ( №1)".

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Піщанський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в цей же строк з дня вручення йому копії даної ухвали.

Суддя: