БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/647/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" серпня 2020 р. м. Борзна
Слідчий суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзна клопотання слідчого СВ Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Борзнянського відділу Бахмацької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000300 від 01.08.2020р. про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Красноармійськ Донецької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого вироком Бахмацького районного суду Чернігівської області від 26.02.2019 року за ч. 2 ст. 310 КК України на 4 роки позбавлення волі, звільненого з іспитовим строком 3 роки, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України,

В С Т А Н О В И В :
19 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 .

Копію даного клопотання підозрюваний ОСОБА_4 отримав 19 серпня 2020 року о 10-00 год.

У клопотанні зазначається, що СВ Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000300 від 01.08.2020 року за ч. 3 ст. 185 КК України за заявою ОСОБА_6 щодо викрадення з його господарства чавунної плити.

Виклад фактичних обставин
Як зазначає слідчий у клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 01.08.2020 року до Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області надійшла заява від ОСОБА_6 про те, що 01.08.2020 року близько 04 год. 30 хв. невстановлена особа проникла до господарства ОСОБА_6 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрала чавунну плиту. 01.08.2020 року відомості про вищевказане кримінальне провадження внесені до ЄРДР за №0000300 за ч. 3 ст. 185 КК України та розпочато досудове розслідування.

В ході досудового розслідування встановлено, що 01.08.2020 року приблизно о 03 год 30 хв. ОСОБА_4 з метою крадіжки чужого майна прибув до господарства, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , яке належить ОСОБА_6 , де шляхом розшатування закриваючого пристрою хвіртки проник на територію господарства, звідки таємно викрав чавунну дренажну решітку вартістю 500 гривень, яка знаходилась неподалік від паркану, чим спричинив потерпілому ОСОБА_6 матеріальної шкоди на вищевказану суму.

Обґрунтування клопотання та позиція учасників кримінального провадження
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , якому 11.08.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Як зазначено у клопотанні, вина ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , висновком судової товарознавчої експертизи № 786 від 10.08.2020 року.

На даний час досудове розслідування даного кримінального провадження не закінчене, тому слідчий вважає, що необхідно обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки для цього наявні підстави.

Слідчий також наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить його репутація та соціальні зв`язки, є особою молодого віку, але ніде не працює, легальних джерел доходу не має, а також те, ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке законом передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки під час допиту свідка ОСОБА_7 останній показав, що ОСОБА_4 - це його товариш, тому через приязні стосунки може виникнути ризик того, що ОСОБА_7 може дати інші показання для того, щоб захистити свого товариша, а також підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше судимий 26.09.2019 року Бахмацьким районним судом за ч.2 ст. 310 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки, на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 3 роки, але на шлях виправлення не став і у період невідбутого покарання скоїв кримінальне правопорушення, яке йому інкримінується.

Таким чином, на думку слідчого, до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 діб, оскільки саме цей запобіжний захід зможе забезпечити гарантії його належної процесуальної поведінки. Також, слідчий вказує на неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, особисте зобов`язання не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий також зазначає, що на ОСОБА_4 необхідно покласти додаткові обов`язки, а саме:

- не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22-00 год. до 06-00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання, а також виїзд за межі м. Борзна Чернігівської області.

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні

- не відвідувати місця, де продаються алкогольні напої і дозволене їх вживання.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав і просив його задовольнити з вищевказаних підстав. У своєму виступі прокурор вказав на ключові аспекти клопотання, зокрема, на доведеність обґрунтованості підозри та ризики, пояснив позицію сторони обвинувачення стосовно долучення конкретних доказів до клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні з пред`явленою йому підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, повністю погодився і не заперечував проти задоволення клопотання слідчого про обрання йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Мотивація суду
За змістом положень ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби (ч.1). Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч.2). Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч.6).

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя повинен дослідити такі обставини:

1.Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).

2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.

3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4.Обставини згідно ст. 178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).

5.Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).

Слідчий суддя досліджуватиме обставини, зазначені у пункті 4 вище в межах окремих питань, для яких ці обставини мають значення. Слідчий суддя також наголошує, що на цьому етапі провадження оцінюються докази лише стосовно доведення чи спростування обставин, які дають судді підстави вважати, що до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід.

Наявність обґрунтованої підозри
Прокурор зазначив, що про підозру було належно повідомлено, і що вона повністю обґрунтовується наявними доказами. ОСОБА_4 не заперечив проти цього.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України).

Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Відповідно до практики ЄСПЛ вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування, та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії, передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження (справи «Котій проти України», «Нечипорук та Йонкало проти України», «Гусинський проти Росії», «Мюррей проти Сполученого Королівства»).

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких зазначено у клопотанні.

При цьому, слідчому судді необхідно оцінити відповідність підозри правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація, а також оцінка всіх епізодів здійснюється судом під час судового розгляду справи.

Зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, слідчий суддя переконаний, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч. 3 ст. 185 КК України.

Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор
Далі, слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про три такі ризики.

Ризик переховування від органів досудового розслідування або суду
Прокурор зазначив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, в нього погана репутація та соціальні зв`язки, є особою молодого віку, але ніде не працює, легальних джерел доходу не має.

В розумінні Кримінального кодексу України злочин, інкримінований підозрюваному злочин, є тяжким, а тому при визначенні імовірності переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України також слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Однак, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_4 має реальну можливість переховуватися в межах України, оскільки має для цього можливість та може бути у цьому зацікавленим. При цьому, ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його можливу причетність до зазначеного злочину. Тому, з урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду.

Одночасно, слідчий суддя не погоджується з доводами прокурора, що вік підозрюваного є ознакою ризику переховування від органів досудового розслідування або суду.

З цих же підстав не заслуговують на увагу доводи прокурора й щодо поганої репутації та соціальних зав`язків підозрюваного, оскільки жодних доказів такому не надано, а тому наявність такого ризику в цій частині ґрунтується лише на припущеннях сторони обвинувачення.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи слідчий суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Ризик незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні
Прокурор зазначив, що такий ризик обґрунтовується характером та обставинами вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, а саме: наміром та можливістю тиснути на свідка у кримінальному провадженні, що негативним чином впливатиме на його намір та можливість давати правдиві і послідовні показання у ході досудового розслідування та можливого судового розгляду. Зокрема, він може тиснути на свідка, який є його товаришем.

Слідчий суддя, оцінюючи докази у сукупності, зважає на вид зв`язків між особами, що є підозрюваним та свідком. Дійсно, як пояснив свідок, вони з підозрюваним товаришують та давно знайомі, що може свідчити про наявність довіри та стійких зв`язків між цими особами. У такому випадку, вони, будучи обоє причетні до вказаних дій, можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а тому вказаний ризик є доведеним.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення
Прокурор вказує на те, що оскільки підозрюваний раніше судимий 26.09.2019 року Бахмацьким районним судом за ч.2 ст. 310 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки, на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 3 роки, але на шлях виправлення не став і у період невідбутого покарання скоїв кримінальне правопорушення, яке йому інкримінується, а тому є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

На думку слідчого судді, вказаний ризик є достатньо обґрунтованим, враховуючи, що підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, а злочин, у якому він підозрюється, останнім вчинено у період іспитового строку.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні
Сторона обвинувачення зазначає про те, що інші запобіжні заходи неможливо застосувати, зважаючи на те, що особисте зобов`язання не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Домашній арешт вважається «позбавленням волі» (обмеженням волі) в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки слідчим суддею встановлено ризик переховування від органу досудового розслідування або суду та ризик впливати на свідка, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що стосовно ОСОБА_4 необхідно встановити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Наявність вказаних ризиків стосовно підозрюваного, дій, до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання. Слідчому судді не відомо про наявність будь-яких осіб, що висловили згоду стати поручителями, тому цей запобіжний захід також не застосовується. Також, оскільки орган досудового розслідування не надає підтвердження доходів ОСОБА_4 , слідчий суддя не може повною мірою визначити обґрунтований та вмотивований розмір застави, а тому цей запобіжний захід також є недоцільним застосовувати.

Оскільки одним з доведених ризиків є ризик переховування, наявність якого підтверджена достатніми доказами, слідчий суддя вважає, що переміщення підозрюваного повинне бути обмеженим на час проведення розслідування.

З урахуванням усіх обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що такий запобіжний захід та обов`язки є пропорційними меті, тобто забезпеченню кримінального провадження. Таким чином, більш м`які запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, не забезпечать виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантують можливості запобігти ризикам, зазначеним у частині 1 статті 177 КПК України. Викладене дає підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, а тому такий запобіжний захід, як домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України

Слідчий суддя вбачає доцільним покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризикам, які було обґрунтовано раніше, та ефективності здійснення кримінального провадження.

Що стосується строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
При визначення строку дії запобіжного заходу суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення

Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Як зазначили в судовому засіданні прокурор та слідчий, по кримінальному провадженню необхідно провести ще ряд слідчих дій, а також необхідно скласти обвинувальний акт, ознайомити ОСОБА_4 з матеріалами досудового розслідування.

Враховуючи, що слідчий в судовому засіданні чітко не зміг пояснити, які саме слідчі дії будуть проведені, а також, з урахуванням того, що підозрюваний визнає свою вину, по справі допитані свідки та потерпілий, суд вважає, що строк дії домашнього арешту має бути зменшений з двох місяців, заявлених прокурором, до 1 (одного) місяця.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 201, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СВ Борзнянського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Борзнянського відділу Бахмацької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000300 від 01.08.2020р. про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 1 (один) місяць в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні додаткові обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою (залежно від стадії кримінального провадження);

- не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22-00 год. до 06-00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання, а також виїзд за межі м. Борзна Чернігівської області.

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні

- не відвідувати місця, де продаються алкогольні напої і дозволене їх вживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання ним вищевказаних зобов`язань до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для негайного виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, для негайної постановки на облік підозрюваного, про що повідомити слідчого і прокурора.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розписку копію ухвали про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 20.09.2020 року включно.
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня проголошення ухвали; у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1