Cправа № 700/842/20
Провадження № 1-кс/700/253/20
Заступник начальника слідчого відділення Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з даним клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно .
У подальшому 07.11.2020 року близько 10-50 год. ОСОБА_5 за допомогою вантажного автомобіля, марки САЗ-3507 н.з. НОМЕР_1 самовільно зрізану деревину мав намір вивезти з місця події до місця свого проживання та в подальшому на місці вирізки був виявлений дільничним офіцером громади Лисянського ВП ОСОБА_6 .
Зазначений вище вантажний автомобіль марки САЗ-3507 н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 зареєстрований на ТОВ «Злагода», фактичним власником якого є ОСОБА_5 , згідно договору купівлі-продажу автомобіля від 09.06.2015 року та самовільно зрізана деревина, яка порізана на колодки ясена та акації довжиною близько 30 см кожна насипом різного діаметру, який має розміри 2х5 м висотою 1,3 м 07.11.2020 року визнані слідчим речовими доказами у кримінальному провадженні. Крім того вони відповідають критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст.167 КПК України.
Зокрема, із зазначених вище обставин кримінального провадження є достатні підстави вважати, що вантажний автомобіль марки САЗ-3507 н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 зареєстрований на ТОВ «Злагода», фактичним власником якого є ОСОБА_5 , згідно договору купівлі-продажу автомобіля від 09.06.2015 року використано як засіб вчинення кримінального правопорушення.
Оскільки вказаний вантажний автомобіль та самовільно зрізана деревина, порізана на колодки ясена та акації довжиною близько 30 см кожна, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, з метою забезпечення кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Учасники процесу в судове засідання не з`явились.
Заступник начальника СВ Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 направив суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив його задовольнити.
Володілець автомобіля ОСОБА_5 подав письмові заперечення проти заявленого клопотання та довідки сільської ради, що земельна ділянка на якій росте шовковиця не відноситься до комунальної власності та вирізані насадження призначенні для годування шовкопряду.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на зрізану деревину, яка порізана на колодки ясена та акації довжиною близько 30 см кожна насипом різного діаметру, який має розміри 2х5 м висотою 1,3 м , які визнані та приєднані до кримінального провадження речовими доказами, з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення проведення ряду слідчих та інших процесуальних дій, оскільки у подальшому вилучене майно може використовуватися у кримінальному провадженні як доказ, а також визначення розміру заподіяної шкоди.
У задоволенні арешту на вантажний автомобіль марки САЗ-3507 н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 зареєстрований на ТОВ «Злагода», фактичним власником якого є ОСОБА_5 , згідно договору купівлі-продажу автомобіля від 09.06.2015 року необхідно відмовити, оскільки необхідність такого арешту не доведена слідчим, розмір шкоди не визначено, оцінка автомобіля теж не проведена, існування інших ризиків визначених ст. 170 КПК України не встановлено.
Виходячи з викладеного та керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Накласти арешт на самовільно зрізану деревину, яка порізана на колодки ясена та акації довжиною близько 30 см кожна насипом різного діаметру, який має розміри 2х5 м висотою 1,3 м.
В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.
Термін дії ухвали пропорційний строку досудового розслідування.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1