УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 ,за участю володільця майна ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотанняволодільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000675 від 27.03.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України,-

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання володільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000675 від 27.03.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.04.2019 року у справі 761/16951/19 на квартиру, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00 загальною площею 59,9 кв. м, житловою площею 36,6 кв. м, що складається з двох кімнат, за адресою: АДРЕСА_1 із забороною розпорядження вказаним об`єктом житлової нерухомості та проведення щодо нього будь-яких реєстраційних дій органами Державної реєстраційної служби,належну на праві приватної власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання вказує, що 19 квітня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України у вказаному кримінальному провадженні.
Тому, з метою подальшої конфіскації майна як виду покарання, враховуючи той факт, що з матеріалів кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вищезазначений об`єкт нерухомого майна може бути переданий або відчужений, що унеможливить відшкодування шкоди завданої злочином, накладено арешт на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить підозрюваному.
Ухвала мотивована тим, що наданими слідчим матеріалами, достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України та обґрунтованості висунутої ОСОБА_4 підозри.
Вважає, що на даний час відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і останній підлягає скасуванню.
В судовому засіданні ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив скасувати арешт на вказану квартиру.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Заслухавши думку ОСОБА_3 , вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч. 2, ч. 3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з матеріалів клопотання, Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000675, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2019 за підозрою громадянина України ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України, а саме підбурювання до закінченого замаху на надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду дій з використанням наданого їй службового становища.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.04.20169 року у справі 761/16951/19 накладено арешт на об`єкт житлової нерухомості, належну на праві приватної власності ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,квартиру, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00 загальною площею 59,9 кв. м., житловою площею 36,6 кв. м., що складається з двох кімнат, за адресою: АДРЕСА_1 із забороною розпорядження вказаним об`єктом житлової нерухомості та проведення щодо нього будь-яких реєстраційних дій органами Державної реєстраційної служби.

Слідчим суддею у вказаній ухвалі суду зазначено, що відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення виконання покарання у виді конфіскації майна.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 170 КПК України для реалізації вищенаведеної мети арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд може застосувати покарання у виді конфіскації майна. Суд у разі визнання винуватим ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, може застосувати у вигляді додаткового покарання конфіскацію майна.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за підозрою у вчиненні якого здійснюється розслідування у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для застосування ініційованого слідчим заходу забезпечення кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при постановленні ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 26 квітня 2019 року належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і зазначені вище вимоги КПК України, у зв`язку з чим обґрунтовано дійшов висновку щодо необхідності у накладенні арешту на майно.

Матеріали клопотання та долучені до нього документи не містять належного обґрунтування та доказів про те, що у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту, накладеного на вказане майно, відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання володільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000675 від 27.03.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України, слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 170, 173, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотанняволодільця майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000675 від 27.03.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 369 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 28.08.2020 року о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1