н/п 1-кс/953/6515/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участі адвоката - ОСОБА_3 ,

власника майна - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_5 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000222 від 12.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

встановив:

17.08.2020 на адресу суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на мобільний телефон марки «Iphone 5s», 16 Gb, білого кольору IMEI: НОМЕР_1 ; сім-картку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , які 11.08.2020 добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Героїв Праці, буд. 7. Місцем зберігання арештованого майна визначити - камеру схову Київського ВП ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні Київського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000222 від 12.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Прокурор вказує, що 11.08.2020 до Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, поблизу ТРЦ «Караван» по вул. Героїв Праці, 7, виявлено чоловіка, який назвався ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі мав речовину рослинного походження, зовні схожу на наркотичну.

Опитаний за даним фактом ОСОБА_4 , пояснив, що 11.08.2020, він, перебуваючи в лісосмузі, поблизу ТРЦ «Караван» по вул. Героїв праці, 7 в м. Харків, виявив картонний коробок з написом «Нова пошта». При відкритті даної коробки гр. ОСОБА_4 виявив в середині два прозорих полімерних пакети з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору, та вирішив залишити виявлено собі, з метою подальшого самостійного вживання.

Крім того, ОСОБА_4 , на підставі відповідної заяви добровільно видав співробітникам поліції мобільний телефон, який він мав при собі, а саме: мобільний телефон марки Iphone 5s, білого кольору, з сім-карткою Vodafone ( НОМЕР_2 ).

Прокурор посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України, з метою встановлення наявності факту придбання наркотичних засобів ОСОБА_4 , а також з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт на майно, власником якого є ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 18.08.2020 прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_5 на електронну пошту суду надіслав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав (а.с. 24).

18.08.2020 через канцелярію суду від дізнавача ст. інспектора СД Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 надійшов рапорт, в якому остання зазначила, що нею повідомлено ОСОБА_4 та його захисника про дату, час та місце розгляду клопотання про арешт майна (а.с. 15).

Власник майна ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що власнику мана під час вилучення майна не були роз`яснені права на захист. Також зазначили, що вказаний мобільний телефон немає жодного відношення до даного кримінального провадження та потрібен володільцю майна для роботи.

Слідчий суддя, вислухавши доводи сторони захисту, дослідивши надані докази, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 12.08.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України (а.с. 4).

11.08.2020 з 19:23 год. по 19:26 год. в ході проведення огляду місця події, виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено в протоколі огляду місця події, а саме: мобільний телефон марки «Iphone 5s», 16 Gb, білого кольору IMEI: НОМЕР_1 ; сім-картку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , який добровільно видано ОСОБА_4 (а.с. 9-11).

Клопотання про арешт майна подано до поштового відділення 12.08.2020 (а.с. 13) та надійшло до суду 17.08.2020 о 14:26 год. (а.с. 1-3).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 11.08.2020, заяви ОСОБА_4 майно, яке зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає необґрунтованими посилання сторони захисту на те, що вилучене під час проведення огляду місця події майно не стосується даного кримінального провадження, оскільки на час розгляду клопотання у суду існує сукупність підстав вважати, що воно є доказом злочину. Інші доводи сторони захисту не знайшли підтвердження в ході розгляду клопотання про арешт майна.
На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_5 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000222 від 12.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 11.08.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: мобільний телефон марки «Iphone 5s», 16 Gb, білого кольору IMEI: НОМЕР_1 ; сім-картку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1