Справа № 487/7866/20
Провадження № 1-кс/487/355/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.01.2021 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю скаржника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Миколаєві скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Миколаєві, яка полягає у невнесені відомостей до ЄРДР про скоєне кримінальне правопорушення,-
ВСТАНОВИВ:
28.12.2020 року до Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , в якій він просив зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою від 08.12.2020 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України; зобов`язати службову особу ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві надати витяг з ЄРДР.
Вимоги скарги обґрунтовані тим, що 08.12.2020 року він звернувся із заявою до ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві про вчинення слідчим Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України. Станом на день звернення зі скаргою відомості, викладені в даній заяві до ЄРДР не внесені. У зв`язку з чим, зазначену бездіяльність службових осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Миколаєві, вважає протиправною, що і стало підставою для звернення до суду з даною скаргою.
Скаржник у судовому засіданні вимоги скарги підтримав, просив про їх задоволення.
Представник ТУ ДБР розташованого у м. Миколаєві до судового засідання не з`явився, що відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали скарги, прийшла до наступного.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені зокрема такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як встановлено у судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 08.12.2020 року через засоби поштового відправлення звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві із заявою про скоєння слідчим Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, а саме внесення останнім недостовірних відомостей до офіційних документів.
У відповідності до ч.1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Законодавством передбачено, що бездіяльність слідчого, яка виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, заявник може оскаржити слідчому судді.
Разом з тим, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення) саме про кримінальне правопорушення, а не про діяння, яке містить ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Окрім КПК України, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 N 298, прийнятим на виконання вимог КПК; Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 року № 100 (Далі Порядок).
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, до Реєстру вносяться відомості зокрема про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Згідно з п.1 розділу ІІІ Порядку заяви (повідомлення), що надійшли до чергових служб центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції телефоном чи під час особистого звернення громадян, уповноважені службові особи реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно передають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, на території обслуговування яких сталася подія, із зазначенням в ІТС ІПНП (журналі ЄО) номера реєстрації в ЄО відповідного органу (підрозділу) поліції.
Відповідно до п.п.3-5 розділу ІІІ Порядку заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особу, яка виконує його обов`язки.
Керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів).
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Також, враховуючи положення статей 2 ч.1,11 КК України, слідчий суддя вважає, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.
Зі скарги та доданих до неї матеріалів, випливає, що скаржник вбачає склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України в діях слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 ..
Частиною 1 статті 366 КК України передбачено покарання за складання, видачу службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів.
Відтак, скаржник лише посилається на вчинення слідчим Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, при цьому не зазначаючи на підтвердження жодних обґрунтованих, достатніх та допустимих доказів.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для задоволення скарги.
Керуючись ст.ст.303-309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -
УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м.Миколаєві, яка полягає у невнесені відомостей до ЄРДР про скоєне кримінальне правопорушення - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1