провадження 1-кп/389/171/17
ЄУН 392/706/17
У Х В А Л А

14 вересня 2020 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: судді зі складу колегії суддів - ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000900 від 04 грудня 2016 року щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2020 року, в зв`язку із звільненням у відставку судді ОСОБА_6 , вказане провадження передано колегії суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_1 .

Суддя Знам`янського міськрайонного суду, який є членом колегії ОСОБА_7 перебуває у відпустці, член колегії - суддя ОСОБА_8 перебуває на лікарняному.
Прокурор заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою на 60 днів, з метою запобігання ризикам, вказаним у ст.177 КПК України, а саме: переховування від суду, знищення будь-яких із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконного впливу на потерпілу та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення. Мовивував клопотання тим, що обвинувачена не заміжня, має на утриманні малолітню дитину, не працює, обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, які закон класифікує як особливо тяжкі, з мірою покарання до 15 років позбавлення волі або у виді довічного позбавлення волі, з конфіскацією майна. Ризики, наявні на момент обрання такої міри запобіжного заходу, не зникли та не змінились.

Обвинувачена та її захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора, а саме просять відмовити в його задоволенні та обрати іншній запобіжний захід, не пов"язаний з триманням під вартою, тобто домашній арешт, з додатковим покладенням обов"язків, не спілкуватися зі свідками та потерпілим.

В силу ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

На території України діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України №558-ІХ від 13.04.2020 року, згідно з абз.5 пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України даний пункт викладено у новій редакції, а саме: «у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Беручи до уваги викладене, та те, що наразі неможливо сформувати коллегію, а також і те, що до закінчення строку тримання обвинуваченої під вартою колегіально розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою неможливо, суд дійшов висновку про необхідність вирішення даного питання суддею зі складу колегії суддів - одноособово.
Відповідно до п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту "c" пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права».

Зважаючи на практику Європейського суду, суд враховує, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, рішення ЄСПЛ від 06 квітня 2000 року у справі «Лабіта проти Італії». Крім цього, взято до уваги позицію Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні ЄСПЛ від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Суд приймає до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 не заміжня, проте має на утриманні малолітню дитину, не працює, обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, які закон класифікує як особливо тяжкі, з мірою покарання до 15 років позбавлення волі або у виді довічного позбавлення волі, з конфіскацією майна, з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, перешкоджаючи тим самим кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілу та свідків, які ще не допитані даним складом суду, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а відтак, тримання обвинуваченої під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обставини по справі з часу обрання та продовжень дії запобіжного заходу не змінились, ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшились, що унеможливлює застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу.

З урахуванням викладеного, запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої підлягає продовженню строком на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обовязків та завдань кримінального провадження.

На підставі п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави у даному кримінальному провадженні не визначається.

Керуючись ст.ст.177-178,183,331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який обчислювати з 12.00 години 14 вересня 2020 року до 12.00 години 12 листопада 2020 року.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченій.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Кропивницького апеляційного суду, через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Знам`янського

міськорайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1