Справа № 308/8648/20
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

27.01.2021 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі :
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_4 ,
та учасників судового розгляду : прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/548/20, за апеляційною скаргою, яку подав прокурор ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року у задоволенні клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 0000027 - заступника начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_6 , погоджене виконувачем обов`язків начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про накладення арешту на майно відмовлено.

З матеріалів судового провадження вбачається, що заступник начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області старший лейтенант податкової міліції ОСОБА_6 за погодженням виконувачем обов`язків начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно. В обґрунтування вимог посилається на те, що невстановлені особи на території Закарпатської області здійснюють незаконне придбання, транспортування, зберігання з метою збуту та збут незаконно виготовлених алкогольних напоїв. Так, у період 20-21.08.2020 слідчо-оперативною групою ГУ ДФС у Закарпатській області на підставі відповідного повідомлення оперативного чергового, у складських приміщеннях за адресою АДРЕСА_1 , за добровільною письмовою згодою власника приміщень директора ФГ «Хустський ОРПК» () ОСОБА_8 , проведено огляд місця події, в результаті якого виявлено та вилучено незаконно виготовлену алкогольну продукцію виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» з наклеєними марками акцизного податку України з явними ознаками підробки, зокрема: - горілчані вироби «Чинна Княжий келих» у кількості 8 000 пляшок ємністю 0,5 літра; - вермут (наливка) «Полуниця» у кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; - вермут (наливка) «Журавлина» у кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; - вермут (наливка) «Вишня» у кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра; - вермут (наливка) «Малина» у кількості 2 000 пляшок ємністю 0,5 літра. Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» № 481/95-ВР від 19.12.1995, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством. У органа досудового розслідування є підстави вважати, що незаконно виготовлена алкогольна продукція виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» з наклеєними марками акцизного податку України з явними ознаками підробки є предметом кримінального правопорушення. На даний час існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищевказана продукція є доказами у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (є матеріальними об`єктами, які могли зберегти на собі сліди злочину, містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження). У зв`язку із цим є необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації.

В ухвалі слідчий суддя зазначив, що алкогольна продукція виробництва ЗАТ «Люботинський завод «Продтовари» з наклеєними марками акцизного податку України з явними ознаками підробки, була вилучена у період 20-21.08.2020 слідчо-оперативною групою ГУ ДФС у Закарпатській області в ході проведення огляду місця події, проведеному до постановлення ухвали слідчого судді, без згоди особи, яка ним володіє на правових підставах та не було невідкладним випадком, пов`язаним із врятуванням життя людей та майна, із безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину в кримінальному провадженні, у зв`язку із чим ухвалою слідчого судді від 31.08.2020 року в задоволенні клопотання слідчого про надання дозволу на проведення обшуку складських приміщень за адресою АДРЕСА_1 , які на праві власності належать ФГ «Хустський ОРПК», огляд яких проведено 20.08.2020 - 21.08.2020 року відмовлено. З огляду на наведене, слідчий суддя вважав, що майно не правомірно вилучено під час огляду місця події проведеного до постановлення ухвали слідчого судді, без згоди особи, яка ним володіє на правових підставах та не було невідкладним випадком, пов`язаним із врятуванням життя людей та майна, із безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину в кримінальному провадженні. Тому у задоволенні клопотання відмовлено.

В апеляційній скарзі прокурор зазначає, що ухвала слідчого судді є необґрунтовано, невмотивованою, незаконною та підлягає скасуванню. Вказує, що вилучені контрафактні спритні напої відповідають критеріям визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, є речовими доказами у кримінальному провадженні та будуть використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення. Щодо пропуску строку вказує, що ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, а копію оскаржуваної постанови було отримано лише 21.09.2020. Просить поновити строк на апеляційне оскарження, ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою задовольнити клопотання про накладення арешту на майно.

Заслухавши доповідь судді про суть ухвали слідчого судді, повідомлення про те, ким і в якому обсязі вона оскаржена, пояснення прокурора ОСОБА_5 , який підтримав доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.
Апеляційна скарга розглядається у відсутності власника майна, неявка якого з огляду на положення ст. 405 КПК України не перешкоджає її розгляду. При цьому, береться до уваги те, що власник майна належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги; будь-яких клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги чи даних про поважність причин його неявки не подавав.
Доводи апеляційної скарги про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення визнаються обґрунтованими і задовольняються. Приймаючи рішення про визнання поважними причин пропуску строку колегія суддів бере до уваги, що оскаржувана ухвала постановлена без участі прокурора, що прокурор отримав копію ухвали лише 21 вересня 2020 року. Вказані обставини, колегія суддів вважає такими, що унеможливили подання апеляційної скарги у встановлений законом строк з обґрунтуванням незаконності судового рішення. При цьому беруться до уваги положення Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод у частині доступу особи до правосуддя.
За змістом конституційних норм та положень кримінального процесуального законодавства тягар доведеності обґрунтованості тверджень клопотань про необхідність накладення арешту на майно, покладений на органи досудового розслідування, - ініціаторів клопотань та прокурора.
Відповідно до ст. 23 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Підтримання державного обвинувачення у суді здійснюється прокурором. Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, а відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів із метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема, шляхом витребування необхідної інформації в Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частина 3 ст. 170 КПК України передбачає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до положень ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання про арешт майна, слідчий суддя в ухвалі повинен зазначити заборону відчуження, розпорядження або користування та вказівку на таке майно. При цьому заборона використання майна чи заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у тих випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Колегія суддів вважає, що заступником начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_6 , та прокурором при зверненні з клопотанням про арешт майна, а слідчим суддею при його розгляді вимоги вищевказаних норм Кримінального процесуального кодексу України не були дотримані, що призвело до постановлення незаконного, необґрунтованого та передчасного судового рішення.
Зі змісту поданого заступником начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_6 , погодженого виконувачем обов`язків начальника відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , клопотання вбачається, що у ньому не вказується на підстави і мету арешту майна, відповідно до положень статті 170 цього Кодексу, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна ; що до клопотання не додані документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Окрім цього, у клопотанні не міститься посилання на наявність даних, які підтверджують існування ризиків того що майно, про накладення арешту на яке ставиться питання у клопотанні може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, втрачено, знищено, використано, перетворено, передано чи відчужено, доводи клопотання у цій частині належним чином не обґрунтовані.
Матеріали за клопотанням також не містять документів, що підтверджують право власності (володіння) складськими приміщеннями, які розташовані за адресою АДРЕСА_1 , у тому числі документів про те, що ОСОБА_8 є директором ФГ «Хустський ОРПК» і вказані складські приміщення належать (орендуються) цим підприємством.
Також до клопотання не додано жодних доказів, які б свідчили про повідомлення яким-небудь особам про підозру в учиненні передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України кримінального правопорушення, заявлення ким-небуть цивільного позову в кримінальному провадженні, у тому числі таких не надано апеляційному суду під час розгляду судового провадження.
Указане, на переконання колегії суддів, свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, на що не звернув уваги слідчий суддя при його розгляді, у зв`язку із чим, дійшов передчасного висновку про відмову в задоволенні клопотання про арешт майна на підставі викладених у мотивувальній частині ухвали обставин, що у свою чергу також свідчить про те, що слідчим суддею постановлено судове рішення, яке не можна визнати законним та обґрунтованим.
За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали.
На підставі наведеного вище, з огляду на недоліки, положення ч. 3 ст. 172 КПК України, колегія суддів вважає за необхідне клопотання повернути прокурору для усунення недоліків, у зв`язку із чим, доводи апеляційної скарги про накладення арешту на вилучене в ході огляду місця події 20-21.08.2020 майно, задоволенню не підлягають.
Приймаючи рішення колегія суддів також бере до уваги положення ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що до апеляційної скарги не додано доказів (документів), які б підтверджували обґрунтованість доводів клопотання про арешт майна та апеляційної скарги, чи могли б істотно вплинути на вищевказані висновки апеляційного суду.

Керуючись ст. ст. 170-173, 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу, яку подав прокурор ОСОБА_5 , задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 вересня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000027, відомості про кримінальне правопорушення в якому 21.08.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 204 КК України, - скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання заступника начальника другого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління ГУ ДФС у Закарпатській області старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000027, відомості про кримінальне правопорушення в якому 21.08.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 204 КК України, повернути прокурору Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 для усунення недоліків.
Встановити строк сімдесят дві години із часу отримання копії ухвали, для усунення недоліків.
Копію ухвали надіслати прокурору Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, й відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: