УХВАЛА
Іменем України

31.08.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні №0002475 слідчим Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали

В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речі, предмети, документи, що були вилучені в квартирі АДРЕСА_1 , в ході обшуку на підставі ухвали Богунського районного суду м.Житомира №295/10261/20 від 27.08.2020 року, які в подальшому визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № №0002475 .

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Всупереч викладеним нормам КПК України в прохальній частині клопотання про арешт майна не вказано перелік і види майна, що належить арештувати.
Відповідно до частини третьої ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З огляду на викладене, клопотання слідчого Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0002475 слід повернути для усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого клопотання слідчого Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0002475 повернути для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії повного тексту ухвали.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутись з даним клопотанням до слідчого судді в загальному порядку.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя