У Х В А Л А
Іменем України
08 грудня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_2 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, в якому просив встановити строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження №0000066 від 08.01.2017 підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та їх захисникам адвокату ОСОБА_6 , адвокату ОСОБА_7 , адвокату ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, що на даний час виникла необхідність встановлення підозрюваним та їх захисникам строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, оскільки останні до слідчого не з`являються та зволікають з ознайомленням з матеріалами досудового розслідування.
Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов висновку про необхідність його повернення слідчому, з огляду на таке.

Відповідно до частини десятої статті 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, старшим слідчим Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження встановлено, що 08.01.2017 близько 02:46 години, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 перебуваючи в ресторані «Аура», розташованому за адресою: м. Вінниця, площа Гагаріна, 2, побачили відсутність належного контролю за одягом, що зберігається у гардеробі ресторану. За таких обставин, у них виник спільний злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, про що останні вступили у попередню змову.
Реалізовуючи свій, спільний з ОСОБА_4 , злочинний умисел, ОСОБА_5 таємно, шляхом вільного доступу, з однієї із вішалок гардеробу взяла хутряну (норкову) шубу бежевого кольору, належну потерпілій ОСОБА_9 , вартістю, згідно висновку експерта №244/245/17-21 від 24.01.2017, на суму 15085 гривень, та накинула її собі на ліву руку, під інший верхній одяг, належний ОСОБА_4 , який їй дала гардеробниця, та таким чином, сховавши шубу ОСОБА_9 , вийшла з кімнати гардеробу. Після цього, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 спакували викрадену шубу в поліетиленовий пакет та заховали її за колоною, поблизу ресторану «Аура». В подальшому, разом забрали викрадене майно та розпорядилися викраденим на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , викравши шубу ОСОБА_9 , завдали останній матеріального збитку на суму 15085 гривень.
Крім того, 08.01.2017 близько 02:59 години, у ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які перебували в ресторані «Аура», за адресою: м. Вінниця, пл. Гагаріна, 2, виник спільний злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, про що останні вступили у попередню змову.
Реалізовуючи свій, спільний з ОСОБА_4 злочинний умисел, ОСОБА_5 зайшла в приміщення гардеробу ресторану «Аура» та таємно, шляхом вільного доступу, вчинила крадіжку хутряної (норкової) шуби коричневого кольору, належної потерпілій ОСОБА_10 , вартістю, згідно висновку експерта №244/245/17-21 від 24.01.2017, на суму 3757 гривень, яку повісила собі на ліву руку, прикривши її шубою світлого кольору, належною ОСОБА_4 та своєю шубою темного кольору.
Вийшовши з гардеробу ОСОБА_5 передала викрадену шубу ОСОБА_4 , яка одягнула на себе викрадену шубу та зверху одягнула шубу ОСОБА_5 , а ОСОБА_5 одягнула шубу ОСОБА_4 . Після цього, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вийшли з приміщення ресторану «Аура» та разом з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись в подальшому викраденим на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , викравши шубу ОСОБА_10 , завдали останній матеріального збитку на суму 3757 гривень.
При всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку:
- ОСОБА_5 16.01.2017 повідомлено про підозру, 28.01.2017 та 02.02.2018 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 2 ст. 185 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб; ч. 2 ст. 185 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб.
- ОСОБА_4 14.02.2017 повідомлено про підозру та 02.02.2018 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 2 ст. 185 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою змовою групою осіб; ч. 2 ст. 185 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб.
31.01.2017 ОСОБА_5 ознайомилася з матеріалами кримінального провадження в повному обсязі.
27.02.2017 ОСОБА_4 , спільно з захисником ОСОБА_11 , ознайомилися з матеріалами кримінального провадження в повному обсязі.
В подальшому слідчим, за погодженням з прокурором, було складено обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні, який неодноразово направлявся до суду для розгляду по суті, однак в кожному випадку повертався судом прокурору.
Зокрема, останньою ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 15.10.2019 у справі №127/3139/18, яка залишена без змін ухвалою Вінницького апеляційного суду від 02.06.2020, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.01.2017 р. за №0000066 за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 Кримінального кодексу України, повернуто прокурору.
За правилами встановленими частиною першою статті 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Пунктом 5 частини першої статті 3 КПК України визначено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до частини першої та другої статті 290 КПК України визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Як слідує з клопотання слідчого підозрювані ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ознайомилися з матеріалами кримінального провадження в повному обсязі 31.01.2017 та 27.02.2017 відповідно.

Відповідно до частини першої статті 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження.

Положеннями частини другої статті 283 КПК України закріплено, що прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій: закрити кримінальне провадження; звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

З аналізу вищенаведених норм КПК слідує висновок про те, що складанням обвинувального акту та передачею його до суду досудове розслідування кримінального провадження закінчується.

При цьому, наслідком закінчення досудового розслідування є унеможливлення подальшого проведення слідчих (розшукових дій), збирання доказів, вчинення процесуальних дій суб`єктами досудового розслідування тощо.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 3 КПК України слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.
Однак, оскільки направленням обвинувального акту до суду досудове розслідування завершене, слідчий, як особа яка забезпечує здійснення досудового розслідування, втрачає свої повноваження на вчинення будь-яких дій (слідчих, процесуальних), в тому числі на ознайомлення підозрюваних з матеріалами справи в порядку статті 290 КПК України та звернення до суду з клопотання про встановлення строку ознайомлення.

Крім того, згідно із положеннями викладеними в пункті 18 частини першої статті 3 КПК України слідчий суддя здійснює в порядку передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Звернення до суду з обвинувальним актом є однією із форм закінчення досудового розслідування (ст. 283 КПК України).

Відповідно до частини третьої статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, аналіз положень пункту 18 частини першої статті 3, статей 219, 283, 290 КПК України дає підстави для висновку, що компетенція слідчого судді, щодо здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні розповсюджується лише на стадію досудового розслідування, а не після її завершення.

Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

В той же час, положеннями частини п`ятої статті 294 КПК України передбачено, що строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

З вищенаведеного слідує, що повернення обвинувального акту судом не відновлює досудового розслідування, а відтак будь-які процесуальні дії слідчого чи прокурора після повернення обвинувального акту, крім складання нового акту та направлення його до суду, суперечать вищенаведеним положенням КПК.

Як уже зазначалося, відповідно до частини десятої статті 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів. Клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження.

Однак, оскільки направленням обвинувального акту до суду досудове розслідування завершене та не відновлюється поверненням акту судом прокурору, слідчий, як особа яка забезпечує здійснення досудового розслідування та слідчий суддя, який здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні виключно на стадії досудового розслідування, втратили свої повноваження, зокрема слідчий втратив повноваження на вчинення будь-яких дій (слідчих, процесуальних), в тому числі на ознайомлення підозрюваних з матеріалами справи в порядку статті 290 КПК України та звернення до суду з клопотання про встановлення строку ознайомлення, а слідчий суддя позбавлений можливості розгляду такого клопотання.

Таким чином, у слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_2 , на даний час, відсутні правові підстави для звернення до слідчого судді з клопотанням про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Чинним КПК України не передбачено наслідків подання слідчим клопотання, в порядку статті 290 КПК України, не маючи на те правових підстав та повноважень.

Однак, за загальними правилами, щодо розгляду скарг та клопотань, такі скарги та клопотання підлягають поверненню заявнику, слідчому або прокурору.

Зокрема, відповідно до пункту 1 частини другої статті 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

За правилами передбаченими частиною другої статті 156 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог статті 155 цього Кодексу, повертає його прокурору, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Статтею 295-1 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про продовження строку досудового розслідування подано без додержання вимог цієї статті, повертає його прокурору, слідчому, про що постановляє ухвалу.

З огляду на наведене слідує висновок про необхідність застосування аналогії закону при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 290 КПК України, особою, без відповідних правових підстав та повноважень.

Враховуючи вищевикладене, клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, підлягає поверненню слідчому.

На підставі викладеного вище та керуючись ст.ст. 3, 26, 156, 172, 219, 283, 290, 291, 295-1, 304, 309, 314, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання старшого слідчого Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000066, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 січня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, повернути слідчому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: