Справа № 192/607/20
Провадження № 1-кп/192/94/20
У Х В А Л А

25 листопада 2020 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області питання про відкладення розгляду кримінального провадження №0000040, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 січня 2020 року відносно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Павлоград Дніпропетровської області, зареєстрований та мешкає в АДРЕСА_1 , не працевлаштований, освіта неповна середня, не одружений, громадянин України, військовозобов`язаний, раніше судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.311 КК України,

за участю учасників судового провадження:

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Солонянського районного суду Дніпропетровської області з 27 квітня 2020 року перебуває кримінальне провадження №0000040, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 січня 2020 року відносно ОСОБА_3 .

У судовому засіданні 27 липня 2020 року після допиту свідків, прокурор заявив клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з необхідністю зміни обвинувачення. Однак, протягом наступних шести судових засідань, обвинувачення так і не було змінене, у зв`язку з чим розгляд справи відкладався.

Суд поставив на обговорення питання щодо встановлення розумного строку для сторони обвинувачення щодо зміни обвинувачення або подання доказів.

Прокурор та захисник в судове засідання не з`явилися, а обвинувачений вважав доцільним встановити прокурору розумний строк для зміни обвинувачення.

Вислухавши думку обвинуваченого, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, з 27 квітня 2020 року в провадженні суду перебуває кримінальне провадження №0000040, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 січня 2020 року відносно ОСОБА_3 , який на час розгляду справи перебуває в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4» Міністерства юстиції України.

Станом на 25 листопада 2020 року судом допитані лише двоє свідків, а неодноразове відкладення розгляду справи за клопотанням прокурора не сприяло зміні обвинувачення та виконанню вимог ст. 338 КПК України у розумні строки. Тому суд позбавлений можливості продовжити судовий розгляд, а обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора. Однак стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження, у розумінні положень про розумність строків.

Тому, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для подачі до суду доказів у даному кримінальному провадженні.

Суд зазначає, що для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах щодо осіб, які тримаються під вартою, ґрунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері.

Зокрема, відповідно до ч.4 ст.28 КПК кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово.

Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться вже понад 7 місяців, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, тому суд вважає за доцільне встановити для державного обвинувачення строк подачі доказів.

Керуючись ст.ст.28, 114, 327, 372 КПК України суд,

П О С Т А Н О В И В :

Судове засідання відкласти до 09 грудня 2020 року на 13 годину 30 хвилин.

Встановити строк для подачі стороною обвинувачення до суду доказів та/або зміненого обвинувачення по кримінальному провадженню №0000040, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 січня 2020 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.2 ст.311 КК України, до 09 грудня 2020 року.

У судове засідання повторити виклик прокурора, обвинуваченого, його захисника.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1