Провадження №1-кс/760/6638/20
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальності "Грінкомгруп" в особі керівника ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002005 від 26.02.2019,-

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.
Подане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.06.2019 було частково задоволено клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського районного управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 та накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002005 від 26.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 356 КК України, а саме: на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, власником якої є ТОВ «Грінкомгруп» (), з метою забезпечення збереження речових доказів.
На думку адвоката ОСОБА_3 , арешт на вказане майно ТОВ «Грінкомгруп» () накладено необґрунтовано, оскільки в даному кримінальному провадженні нікому не було повідомлено про підозру, належність на праві власності будівлі № 7-А по вул. Семенівській в м. Києві ТОВ «Грінкомгруп» підтверджується Інформаційною довідкою № 224167725 від 16.09.2020 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яка наявна в матеріалах справи.
Крім цього, адвокат ОСОБА_3 зазначила, що на теперішній час ТОВ «Грінкомгруп» та його керівник ОСОБА_4 не має жодного відношення до кримінального провадження № 0002005 від 26.02.2019 то його фігурантів, а вищевказане майно було набуто на законних підставах.
При цьому, адвокат ОСОБА_3 вказує, що наданими до суду слідчим доказами не було підтверджено, що ТОВ «Грінкомгруп» та його керівник ОСОБА_4 належать до кола осіб перелічених у ст. 170 КПК України та мають відповідний процесуальний статус.

Тому, адвокат ОСОБА_3 просила скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.06.2019, на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, власником якої є ТОВ «Грінкомгруп» ().
У судове засідання заявник не з`явився. До суду адвокатом ОСОБА_3 подано клопотання, в якому просить клопотання про скасування арешту майна задовольнити, розгляд проводити за її відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився. До суду прокурором ОСОБА_6 подано клопотання, в якому просить у задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити, розгляд проводити за його відсутності.
Відповідно до вимог ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд клопотання за їх відсутності.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Слідчий суддя, врахувавши доводи заявника, викладені у клопотанні, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, які звертаються з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Зі змісту ч. 1 ст. 170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Встановлено, що Солом`янським районним управлінням поліції ГУ Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002005 від 26.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 356 КК України, в рамках якого встановлено, що невстановлені слідством особи, всупереч закону та суспільних інтересів зареєстрували право власності на майно та самоправно, без наявних дозвільних документів здійснюють підготовчі будівельні роботи за адресою: м. Київ, Семенівська, 7а.
11.06.2019 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва частково задоволено клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського районного управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 та накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0002005 від 26.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 356 КК України, а саме: на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, власником якої є ТОВ «Грінкомгруп» (), з метою забезпечення збереження речових доказів.
При вирішенні питання про накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчий у своєму клопотанні обґрунтував, що вказане вище нерухоме майно, яке належать ТОВ «Грінкомгруп» (код ) є речовим доказом, зокрема, є об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим наявна необхідність у накладенні арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи матерали справи та правові підстави для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що арешт на вказане майно підлягає скасуванню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частина 1 ст. 98 КПК України регламентує, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Посилаючись у клопотанні на необхідність накладення арешту на майно, нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, власником якої є ТОВ «Грінкомгруп» (), слідчий повинен був зазначити, яке відношення останнє має до вчинення кримінального правопорушення.

Жодних об`єктивних даних, які б підтверджували, що вказане майно зберегло на собі їх сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є об`єктом кримінально протиправних дій ТОВ «Грінкомгруп» () внаслідок вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується, слідчий суддя з досліджених матеріалів клопотання про скасування арешту з майна в кримінальному провадженні № 0002005 від 26.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого 365 КК України не вбачає.

Крім того, враховуючи строки досудового розслідування встановлено, що на даний час підозру в даному кримінальному провадженні будь-якій особі, в тому числі ОСОБА_4 , як керівнику чи іншим службовим особам ТОВ «Грінкомгруп» не повідомлено.

Таким чином, у матеріалах клопотання про скасування арешту з майна та доданих до нього матеріалах відсутні відомості, які б давали розумні підстави і підозри вважати, що вказане майно нежитлова будівля за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, отримана ТОВ «Грінкомгруп» протиправним шляхом.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.06.2019 на майно, а саме на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7а, власником якої є ТОВ «Грінкомгруп» ().
Керуючись ст.ст. 2, 94, 98, 131, 132, 170-173, 174, 219, 284, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11.06.2019 року (справа №760/16660/19) в рамках кримінального провадження № 0002005 від 26.02.2019, на нежитлову будівлю за адресою: м. Київ, вул. Семенівська, 7-А, власник якої є Товариство з обмеженою відповідальності "Грінкомгруп" ().

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1