Провадження № 1-кс/161/8327/20
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

м. Луцьк 18 листопада 2020 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Донецьк, тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, гр.України, одруженого, працюючого на посаді заступника директора державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Волинській області» (ухвалою від 18.11.2020 тимчасово відсторонений від займаної посади), не судимого,

-за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 звернулася до Луцького міськрайонного суду Волинської області із клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Клопотання мотивує тим, що СУ ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000057 від 09.04.2020, за ознаками злочину, передбаченого ст.368 ч.3 КК України, по якому 17.11.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку прокурора, який вважає, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст. 368 ч.3 КК України, викладені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, особу підозрюваного, який може перешкодити кримінальному провадженню шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду, впливати на показання свідків, з яким особисто знайомий, думку слідчого, яка повністю підтримала подане клопотання, думку підозрюваного та захисника, які, кожен зокрема, вважали подане клопотання необґрунтованим, однак у випадку обрання запобіжного заходу просили застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки підозрюваний не чинитиме жодних перешкод для проведення слідчих дій, не має наміру ухилятись від слідства та суду, має міцні соціальні зв`язки, аналізуючи матеріали справи, суд вважає, що клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає до задоволення.

Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З письмового повідомлення про підозру, доданого до клопотання вбачається, що гр. ОСОБА_5 у встановленому законом порядку повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч.3 КК України. Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу доведено наявність обґрунтованої підозри у можливості вчинення підозрюваним даного кримінального правопорушення, а тому ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у даному провадженні.

Посилання сторони захисту та самого підозрюваного на необґрунтованість такої підозри через відсутність, на даний час, беззаперечних доказів можливості вчинення ним вказаного злочину, не заслуговує на увагу.
Беручи до уваги практику Європейського Суду з прав людини, а саме, рішення "Нечипорук, Йонкало проти України" № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, "Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" №№ 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, "Мюррей проти Сполученого Королівства" №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою КК України ця особа підлягає відповідальності.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор.

Під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених п.1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема те, що у випадку не застосування запобіжного заходу підозрюваний може, зважаючи на тяжкість покарання, що йому загрожує, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також впливати на показання свідків, з якими він особисто знайомий.

Одночасно, ні прокурором, ні слідчим в судовому засіданні не доведено обставин, передбачених ч.3 ст.194 КПК України, зокрема того, що у даному конкретному випадку є недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.176 КПК України найбільш суворим запобіжним заходом є тримання під вартою. Статтею 183 визначено, що вказаний запобіжний захід є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Так, слідчий суддя, згідно ст.194 ч.4 КПК України, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою ст.194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Встановлено, що протягом судового розгляду даного клопотання прокурором та слідчим не обґрунтовано наявності виняткових обставин, які дають можливість суду обмежити право підозрюваного на свободу, оскільки одна лише тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, а також, що він є внутрішньо переміщеною особою та має нерухоме майно на непідконтрольній території України (де, згідно його пояснень проживає його матір), не є безумовною підставою для обрання найсуворішого запобіжного заходу, що вказаний у клопотанні. Враховуючи міцність соціальних зв`язків підозрюваного, який хоча і є внутрішньо переміщеною особою, однак має місце проживання на території м.Луцька, де проживає вже близько року (про що укладений договір оренди житла, який він зобов`язався продовжити на необхідний для проведення досудового розслідування строк, ствердивши про наявність відповідної фінансової можливості), одружений, має дружину та двох повнолітніх дітей, які, в зв`язку з навчанням проживають за межами України, з врахуванням і його особи, який не судимий, до кримінальної відповідальності не притягувався, зобов`язався передати органу досудового розслідування усі наявні документи, що надають йому право виїзду з території України, тому суд приходить до висновку про доцільність та можливість застосування запобіжного заходу, визначеного ст.176 КПК України, зокрема, у виді домашнього арешту, з забороною залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово, що достатньою мірою, на думку суду, буде гарантувати виконання підозрюваним покладених обов`язків.

У відповідності до ч.3 п.1 ст.202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Згідно ст.181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання під домашнім арештом може бути продовженим за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.176-178, 181, 193-194, 196-197, 202 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, по 18.01.2021 включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово.

Підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог ч.3 п.1 ст.202 КПК України, негайно доставити до місця проживання - АДРЕСА_1 і звільнити з-під варти.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-з`являтись на виклик до слідчого, прокурора та суду у попередньо визначений та погоджений день та час на протязі терміну розслідування та судового провадження кримінального провадження №0000057, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини завчасно повідомити про це зазначену (их) посадову (их) особу (осіб);

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 , цілодобово;

-не спілкуватись із свідками у даному провадженні;

-здати на зберігання органу досудового розслідування усі документи, що надають право виїзду за кордон.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 передати для виконання органу Національної поліції за місцем його фактичного проживання.

Згідно ст.181 ч.4 КПК України орган Національної поліції зобов`язаний негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого та суд.

Копію ухвали вручити підозрюваному.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1