УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2020 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Вербівське, Васильківського району, Дніпропетровської обл., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 11.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001717, -
В С Т А Н О В И В:
22 грудня 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Вербівське, Васильківського району, Дніпропетровської обл., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 11.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001717.

Повноваження прокурора та захисника, які були присутні в судовому засіданні, слідчим суддею перевірені.

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий вказує на те що, 11.09.2020 року, близько 02 год. 00 хв., на 49 км. + 150 м. автодороги сполученням Київ-Харків, в межах Бориспільського району Київської області, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи технічно-справним сідловим тягачем «DAF FT X5 95430», реєстраційний номер НОМЕР_1 , з напівпричепом «KRONE SD», реєстраційний номер НОМЕР_2 , рухаючись в правій смузі руху в напрямку міста Київ, в порушення вимог пунктів 2.3 б), п. 13.1 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою КМУ №1306 від 10.10.2001 року та введених в дію з 01.01.2002 року, не був уважним під час керування транспортним засобом, не стежив за дорожньою обстановкою та її зміною, не дотримався безпечної дистанції до попутного транспортного засобу та допустив зіткнення з фургоном «Mercedes-Benz 1320», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керування ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався попереду, в попутному напрямку.

У подальшому сділовий тягач «DAF FT X5 95430», реєстраційний номер НОМЕР_1 , допустив виїзд через металевий колесовідбійник, шляхом його пошкодження на зустрічні смуги руху в напрямку м. Харків, де допустив зіткнення з автомобілем «ВАЗ-2110», реєстраційний номер НОМЕР_4 , який рухався в правій смузі руху в напрямку міста Харків та автомобілем «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_5 , під керуванням ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (перевізник маршруту Київ-Кременчук), який рухався в правій смузі руху в напрямку міста Харків.

Внаслідок ДТП водій автомобіля «ВАЗ-2110», реєстраційний номер НОМЕР_4 ОСОБА_10 та два пасажири ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , водій автомобіля «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_5 ОСОБА_9 та три пасажири: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 від отриманих тілесних ушкоджень загинули, а 13 пасажирів автомобіля «Mercedes-Benz Sprinter», реєстраційний номер НОМЕР_5 отримали тілесні ушкодження різного ступеня тяжкості.

11.09.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку статті 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України.
12.09.2020 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно підозрюваному застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Крім іншого, у клопотанні слідчий вказує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до десяти років, у зв`язку з чим він, розуміючи міру покарання, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків та потерпілих.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених. Крім того, зазначив, що у прохальній частині клопотання про продовження строку тримання під вартою допущено описку у частині зазначення кінцевим днем строку тримання під вартою 30 лютого 2021 року, просив врахувати вказане та вважати останньою датою строку - 28 лютого 2021 року.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний сприяє у здійсненні досудового розслідування, він працює, має постійне місце проживання та характеризується позитивно.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника та просив у задоволенні клопотання відмовити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У провадженні відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження №0001717 від 11.09.2020 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України

11 вересня 2020 року о 21 годині 30 хвилин ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, а саме: в порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 та спричинені тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості іншим пасажирам.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання стосовно ОСОБА_5 , існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.286 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження долученими слідчим до клопотання та дослідженими слідчим суддею в судовому засіданні.

Відповідно до ст.199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою. При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися у відповідності до ч.3 ст.199 КПК України і наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.
Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , міцності його соціальних зв`язків, проте встановлені органом досудового розслідування обставини підозри у вчиненні тяжкого злочину свідчать, що продовжують існувати раніше заявлені ризики, а саме: переховуватися від слідства та суду, а також незаконно впливати на свідків.
Таким чином, слідчий суддя вважає доведеним наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на який вказує прокурор, обставини підозри ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого злочину, дані про його особу, стадію, на якій здійснюється кримінальне провадження, приводять слідчого суддю до переконання, що є обґрунтованими доводи прокурора про необхідність продовження запобіжного заходу.
Статтею 197 КПК передбачено, що строк дії ухвали про продовження строку тримання особи під вартою не може перевищувати 60 днів. Такий строк може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Таким чином, існують передбачені законом підстави для продовження строку тримання підозрюваної під вартою в межах строку досудового розслідування до 60 днів, без визначення розміру застави, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Крім іншого, слідчим суддею враховується, що згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Приймаючи до уваги наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, а тому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
При цьому, суд вважає помилковим визначення 60-денного терміну, зазначеного слідчим у клопотанні про продовження строку тримання під вартою, до 28 лютого 2020 року.

Керуючись статтями 131,132, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_6 задовольнити частково.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити тривалістю до 19 лютого 2021 року включно.
У задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1