Справа № 953/451/21
н/п 1-кс/953/395/21
"15" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
13.01.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами СБУ та Державної прикордонної служби Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, а саме на належний громадянину України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , білий полімерний згорток із зображенням птаха з надписом «Ашан» зеленого кольору, вміст якого складає 27 капсул червоного кольору із невідомою речовиною загальною вагою 7,07 г, що були виявлені та вилучені під час проведення, в період часу з 02-00 годин по по 02-40 годин, огляду місця події у службовому кабінеті № 6 МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби.
Прокурор зазначає, що 11.01.2021 о 19 год. 10 хв. в зону Митного контролю MAПП «Гоптівка» смугою руху «зелений коридор», в напрямку руху з України до Російської Федерації, в`їхав автомобіль марки «Mercedes-Benz Vito» (реєстр. « НОМЕР_1 ») під керуванням громадянина України ОСОБА_5 , при цьому в якості пасажира даним транспортним засобом, крім інших, рухався громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При усному опитуванні ніхто із осіб, що переміщувались у вказаному транспортному засобі не заявив, що переміщує товари або предмети, які заборонені або обмежені до переміщення через митний кордон України, а також будь-якої зброї, наркотичних речовин, тощо. На підставі аналізу і оцінки ризиків та спрацювання службового собаки «Арчі» головного державного інспектора кінолога ВПНПНЗ Слобожанської митниці Держмитслужби ОСОБА_6 та спрацювання службового собаки ДПСУ на прізвисько « ОСОБА_7 » на ОСОБА_4 вказаний транспортний засіб був переведений на смугу руху «червоний коридор» для проведення поглибленого митного огляду, під час проведення якого повторно спрацював службовий собака «Арчі» на штани ОСОБА_4 , які були на ньому одягнуті.
Після цього, ОСОБА_4 на пропозицію працівників Митниці добровільно вилучив із власної спідньої білизни попередньо прихований ним згорток, вміст якого складали 27 капсул червоного кольору із невідомою речовиною, пояснивши, що у зв`язку з наявними болями в області спині дані капсули йому дав, приблизно чотири дні назад, його знайомий на ім`я ОСОБА_8 під час перебування у місті Мелітополь Запорізької області.
Дані капсули ОСОБА_4 зберігав при собі, після чого 11.01.2021 знаходячись на місцевості у безпосередній близькості до МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби, помістив їх у свою спідню білизну для подальшого прихованого переміщення вказаних предметів через митний кордон.
Слідчий зазначає, що в період часу з 02 год. 00 хв. до 02 год. 40 хв. 12.01 2021, слідчим CB УСБУ в Харківській області проведено огляд місця події у службовому кабінеті № 6 МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби, в ході якого на одному із столів, що знаходились у даному приміщенні, виявлено білий полімерний згорток із зображенням птаха, а також надписом «Ашан» зеленого кольору, вміст якого в свою чергу складали 27 капсул червоного кольору із невідомою речовиною, загальною вагою 7,07 г.
12.01.2021 вказаний згорток, а також 27 капсул червоного кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Прокурор вважає, що вилучене майно у даному кримінальному провадженні є речовим доказом, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ у даному кримінальному провадженні, тому з метою його збереження необхідно накласти арешт на вищевказане майно.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю. Клопотання підтримує та прохає його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій заперечує проти задоволення клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, яким прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановив наступне.
З протоколу огляду місця події від 12.01.2021 вбачається, що в період часу з 02 год. 00 хв. до 02 год. 40 хв. 12.01 2021, слідчим CB УСБУ в Харківській області проведено огляд місця події у службовому кабінеті № 6 МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби, в ході якого на одному із столів, що знаходились у даному приміщенні, виявлено білий полімернийї згорток із зображенням птаха, а також надписом «Ашан» зеленого кольору, вміст якого в свою чергу складали 27 капсул червоного кольору із невідомою речовиною, загальною вагою 7,07 г.
У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання подане прокурором в межах встановленого ч.5 ст. 171 КПК строку. До клопотання доданий витяг з ЄРДР в рамках якого подається клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.
Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.
Враховуючи вищевикладене, з огляду на те, що прокурором доведено необхідність арешту у зв`язку з наявністю достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, зазначених у статті 98 КПК України, а також наявністю ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про арешту майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись статтями 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, а саме, належний громадянину України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , білий полімерний згорток із зображенням птаха з надписом «Ашан» зеленого кольору, вміст якого складає 27 капсул червоного кольору із невідомою речовиною загальною вагою 7,07 г, що були виявлені та вилучені під час проведення, в період часу з 02-00 годин по 02-40 годин, огляду місця події у службовому кабінеті № 6 МП «Щербаківка» Слобожанської митниці Держмитслужби до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Зберігання майна, згідно п.20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, здійснювати у камері зберігання речових доказів УСБУ в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1