У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000312 від 28.03.2018 року старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, розлученої, раніше не судимої,-

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000312 від 28.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Подане клопотання мотивує тим, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та неповнолітня ОСОБА_11 , діючи у складі організованої групи, у період щонайменше з травня 2019 по 26.09.2019 скоїли злочин, а саме зайняття гральним бізнесом, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_7 з метою реалізації злочинного наміру, діючи спільно з іншими учасниками організованої групи, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_8 організували у орендованому ними приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 (гральний зал «Юма»), підпільний гральний заклад, де надавалися послуги з азартних ігор, в якому функції адміністратора-касира та оператора грального закладу виконувала ОСОБА_5 та в якому на початку травня 2019 року, більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено, облаштували місця для відвідувачів гравців із встановленими моніторами та п`ятнадцятьма системними блоками, на твердих магнітних носіях кожного з яких було інстальоване спеціалізоване програмне забезпечення «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також один системний блок із відповідним програмним забезпеченням, за допомогою якого адміністратором-касиром грального закладу здійснювалося керування доступу до гри у азартні ігри на вказаних п`ятнадцяти системних блоках, що були облаштовані як місця для відвідувачів, з метою надання послуг доступу до азартних ігор онлайн, при цьому встановили цілодобове функціонування грального закладу у відкритому режимі роботи, розподілили зміни між адміністраторами-касирами гральних закладів.

Зокрема, 26 липня 2019 року та 09 вересня 2019 року у вказаному гральному закладі за адресою: АДРЕСА_2 (гральний зал «Юма»), встановлено факти надання послуг з азартної гри відвідувачу ОСОБА_12 , який оплативши адміністратору закладу грошові кошти отримав можливість здійснення ставок на компютерному обладнанні в системі онлайн-казино. Діяльність вищевказаного грального закладу була припинена працівниками поліції 26 вересня 2019 року.

Крім того, ОСОБА_7 з метою реалізації злочинного наміру, діючи спільно з іншими учасниками організованої групи, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_8 організували у орендованому ними приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 (гральний зал «Галактика»), підпільний гральний заклад, де надавалися послуги з азартних ігор, в якому функції адміністратора-касира та оператора грального закладу виконувала неповнолітня ОСОБА_11 та в якому на початку травня 2019 року, більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено, облаштували місця для відвідувачів гравців із встановленими моніторами та чотирма системними блоками, на твердих магнітних носіях кожного з яких було інстальоване спеціалізоване програмне забезпечення «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також один системний блок із відповідним програмним забезпеченням, за допомогою якого адміністратором-касиром грального закладу здійснювалося керування доступу до гри у азартні ігри на вказаних чотирьох системних блоках, що були облаштовані як місця для відвідувачів, з метою надання послуг доступу до азартних ігор онлайн, при цьому встановили цілодобове функціонування грального закладу у відкритому режимі роботи, розподілили зміни між адміністраторами-касирами гральних закладів.

Зокрема, 04 вересня 2019 року та 09 вересня 2019 року у вказаному гральному закладі за адресою: АДРЕСА_3 (гральний зал «Галактика»), встановлено факти надання послуг з азартної гри відвідувачу ОСОБА_12 , який оплативши адміністратору закладу грошові кошти отримав можливість здійснення ставок на компютерному обладнанні в системі онлайн-казино. Діяльність вищевказаного грального закладу була припинена працівниками поліції 26 вересня 2019 року.

Крім того, ОСОБА_7 з метою реалізації злочинного наміру, діючи спільно з іншими учасниками організованої групи, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_8 організували у орендованому ними приміщенні за адресою: АДРЕСА_3 , підпільний гральний заклад, де надавалися послуги з азартних ігор, в якому функції адміністратора-касира та оператора грального закладу виконувала ОСОБА_10 та в якому на початку травня 2019 року, більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено, облаштували місця для відвідувачів гравців із встановленими моніторами та чотирма системними блоками, на твердих магнітних носіях кожного з яких було інстальоване спеціалізоване програмне забезпечення «Superomatic», «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також один системний блок із відповідним програмним забезпеченням, за допомогою якого адміністратором-касиром грального закладу здійснювалося керування доступу до гри у азартні ігри на вказаних чотирьох системних блоках, що були облаштовані як місця для відвідувачів, з метою надання послуг доступу до азартних ігор онлайн, при цьому встановили цілодобове функціонування грального закладу у відкритому режимі роботи, розподілили зміни між адміністраторами-касирами гральних закладів.

Зокрема, 04 вересня 2019 року та 09 вересня 2019 року у вказаному гральному закладі за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено факти надання послуг з азартної гри відвідувачу ОСОБА_12 , який оплативши адміністратору закладу грошові кошти отримав можливість здійснення ставок на компютерному обладнанні в системі онлайн-казино. Діяльність вищевказаного грального закладу була припинена працівниками поліції 26 вересня 2019 року.

Крім того, ОСОБА_7 з метою реалізації злочинного наміру, діючи спільно з іншими учасниками організованої групи, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_8 організували у орендованому ними приміщенні за адресою: АДРЕСА_4 (гральний зал «Ларі Бар»), підпільний гральний заклад, де надавалися послуги з азартних ігор, в якому функції адміністратора-касира та оператора грального закладу виконував ОСОБА_9 та в якому на початку травня 2019 року, більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено, облаштували місця для відвідувачів гравців із встановленими моніторами та чотирнадцятьма системними блоками, на твердих магнітних носіях кожного з яких було інстальоване спеціалізоване програмне забезпечення «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також один системний блок із відповідним програмним забезпеченням, за допомогою якого адміністратором-касиром грального закладу здійснювалося керування доступу до гри у азартні ігри на вказаних чотирьох системних блоках, що були облаштовані як місця для відвідувачів, з метою надання послуг доступу до азартних ігор онлайн, при цьому встановили цілодобове функціонування грального закладу у відкритому режимі роботи, розподілили зміни між адміністраторами-касирами гральних закладів.

Діяльність вищевказаного грального закладу була припинена працівниками поліції 26 вересня 2019 року.

Крім того, ОСОБА_7 з метою реалізації злочинного наміру, діючи спільно з іншими учасниками організованої групи, на виконання злочинного плану разом із ОСОБА_8 організували у орендованому ними приміщенні за адресою: АДРЕСА_5 , підпільний гральний заклад, де надавалися послуги з азартних ігор, в якому функції адміністратора-касира та оператора грального закладу виконувала ОСОБА_5 та в якому на початку травня 2019 року, більш точну дату органом досудового розслідування не встановлено, облаштували місця для відвідувачів гравців із встановленими моніторами та п`ятьма системними блоками, на твердих магнітних носіях кожного з яких було інстальоване спеціалізоване програмне забезпечення «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також один системний блок із відповідним програмним забезпеченням, за допомогою якого адміністратором-касиром грального закладу здійснювалося керування доступу до гри у азартні ігри на вказаних чотирьох системних блоках, що були облаштовані як місця для відвідувачів, з метою надання послуг доступу до азартних ігор онлайн, при цьому встановили цілодобове функціонування грального закладу у відкритому режимі роботи, розподілили зміни між адміністраторами-касирами гральних закладів.

Діяльність вищевказаного грального закладу була припинена працівниками поліції 26 вересня 2019 року.

Таким чином, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , будучи обєднані єдиним планом з розподілом функцій та ролей, зорганізувалися у стійку організовану групу, в складі якої вчинили кримінальні правопорушення, пов`язані із незаконним зайняттям гральним бізнесом.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй правопорушенні повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

? протоколами обшуків від 26.09.2019, проведеними за адресами: АДРЕСА_2 (гральний зал «Юма»); АДРЕСА_3 (гральний зал «Галактика»); АДРЕСА_4 (гральний зал «Ларі Бар»); АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_5 , за результатами яких виявлено та вилучено монітори; системні блоки із встановленими файлами «Superomatic», «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн, а також готівкові кошти, які були нелегальним прибутком від зайняття гральним бізнесом;

? висновками комп`ютерно-технічних експертиз, проведених по вилученому в ході зазначених вище обшуків комп`ютерному обладнанню, згідно яких в памяті твердих магнітних дисків вилучених системних блоків містяться файли «Superomatic», «Champion» та «iConnect», що надає доступ до інтернет-казино з метою надання відвідувачам послуг доступу до азартних ігор он-лайн;

? протоколами допиту свідків, а саме власників вищевказаних приміщень, гравців, які грали у вказаних приміщеннях у азартні ігри, а також поясненнями адміністраторів залів;

? протоколами про результати зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відповідно до ст.263 КПК України, у яких зафіксовано факти та обставини незаконного зайняття гральним бізнесом на території м. Берегово Закарпатської області;

? протоколами про результати проведення НСРД аудіо,- відео контролю приміщення відповідно до ст.270 КПК України, щодо приміщень, розташованих за адресами: АДРЕСА_2 (гральний зал «Юма»); м. Берегово, вул. Мужайська, 101 (гральний зал «Галактика»); АДРЕСА_6 , та іншими матеріалами кримінального провадження.

У клопотанні слідчий зазначає, що на даний час є необхідність у застосуванні відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави з метою забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків, а також з метою запобігання спробам : переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.203-2 України, за яке передбачено покарання у вигляді штрафу від десяти тисяч до сорока тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Враховуючи викладене та те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, ураховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваної, з метою забезпечення виконання покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам , слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав наведених у клопотанні. Прокурор надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні. Зокрема вказав, що до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою. Зважаючи на те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, ними врахуванням даних особи підозрюваної подано клопотання про обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави. З метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, запобігання можливого ухилення від досудового слідства та незаконного впливу на свідків, виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави.

Захисник підозрюваної у судовому засіданні заперечив проти обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного захід у вигляді застави. Вважає клопотання необгрунтованим, а визначений в ньому запобіжний захід недоцільним. Зокрема вказав на необгрунтованість підозри , що виключає можливість обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 . Вказує на те, що підозра ОСОБА_5 висунута на припущеннях, оскільки в матеріалах досудового розслідування відсутні будь які фактичні дані , що прямо або опосередковано вказують на наявність в діях ОСОБА_5 складу кримінального правлпорушення. Захисник вказав на недоведеність прокурором наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Доводи прокурора та слідчого, щодо наявності ризиків вважає їх припущеннями. Просив врахувати наявність на утриманні ОСОБА_5 неповнолітньої дитини.

Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні погодилася з доводами захисника, просила відмовити у задоволенні клопотання. Вказала, що у неї відсутні кошти для внесення застави.

Заслухавши думку прокурора та слідчого про доцільність обрання запобіжного заходу у виді застави, пояснення захисника підозрюваної, підозрюваної, перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно п. 3 абз.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства" від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень.

У відповідності до рішення Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року № 14-рп/2003 тяжкість злочину законом не визначається як підстава для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, а тільки враховується поряд з іншими обставинами, передбаченими відповідними статтями КПК України.

Аналізуючи доцільність обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді застави, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 8 ст. 194 КПК України до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Витягом з кримінального провадження №0000312 від 28.03.2018 року, сформованого станом на 03.07.2020 року, підтверджено, що органом досудового розслідування ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28-ч.1 ст.203-2 КК України.

30.06.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28-ч.1 ст.203-2 КК України.

Також, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України за вчинення якого передбачено покарання у вигляді штрафу від десяти тисяч до сорока тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, приходжу до висновку про обґрунтованість підозри останньої у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин. Зокрема, кримінальне правопорушення передбачене ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено зокрема, покарання у вигляді штрафу від десяти тисяч до сорока тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Прокурором та слідчим наведено обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення. Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та доданими до клопотання доказами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, і на підставі яких слідчий виніс повідомлення ОСОБА_5 про підозру, копія якого 30.06.2020 року, їй вручена. Однак, дослідження доказів з метою визнання їх такими, які можуть бути покладені в основу винуватості особи у вчиненні того чи іншого злочину відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Дослідивши матеріали судового провадження, приєднані прокурором до клопотання докази, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007 р., п. 48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучинаділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Слідчий суддя, виходячи з положень ч.5 ст.9 КПК України, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини,відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбеллі Гартлі проти Сполученого Королівства`від 30серпня 1990 року, п.32, SeriesA,N182)

Разом з тим, перевіряючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України, слідчий суддя виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії розслідування, є достатньою для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою запобіжного заходу є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для обрання запобіжного заходу.

Слідчий суддя, звертає увагу сторони захисту на те, що питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не являється предметом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 слідчий суддя враховує також тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 28-ч.1 ст.203-2 КК України та, що в поєднанні з наявними у суді даними про її особу, яка має на утриманні неповнолітню дитину , має постійне місце проживання, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваної в місці її постійного проживання, які спростовують ризик уникнути кримінальної відповідальності.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбчених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених п. 3 ст. 177 КПК України.

Вказаний ризик, на думку слідчого судді, доводиться вагомістю доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також тяжкістю покарання, яке їй загрожує у разі визнання її винною.

У рішенні Європейського суду «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р. зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують,та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, можуть вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваної, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваної.

Встановлений ризик незаконно впливати на свідків, є актуальним до моменту їх допиту в суді при розгляді обвинувального акту по суті.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, то слідчий суддя вважає його обґрунтованим, оскільки підозрювана під час розгляду справи матиме можливість впливати на свідків. Окрім цього, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На даний час існує реальна необхідність допиту свідків проведення великого обсягу необхідних процедурних (процесуальних) дій, відтак, на переконання слідчого судді, існує об`єктивна реальність ризику можливого впливу підозрюваної на свідків.

Тому, на думку слідчого судді, існування ризику впливу на свідків, які не допитані в ході судового розгляду справи, залишається високим, а запобіжний захід буде стримуючим фактором .

Інші більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані до підозрюваної , зважаючи на приписи ч. 8 ст. 194 КПК України.
Дані про особу ОСОБА_5 : має місце проживання та реєстрації, не працює, має неповнолітню дитину на утриманні слідчий суддя визнає такими, що не спростовують визнаний доведеним вказаний вище ризик.
Водночас слідчий суддя вважає, що вік та стан здоров`я ОСОБА_5 дозволяють та не перешкоджають обранню відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави. Доказів про те, що стан здоров`я ОСОБА_5 перешкоджає обранню відносно неї запобіжного заходу у вигляді застави не надано.

Слідчий суддя вважає, що обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави відповідає характеру та тяжкості діяння, яке їй інкримінується, тяжкістю покарання, яке їй загрожує у випадку визнання її винною, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Зокрема, судом враховується те, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу сторони захисту на те, що такі об`єктивні дані не повинні бути достатніми для засудження особи, апріорі, останні повинні лише об`єктивно зв`язувати певну особу з певним злочином для можливості застосування заходу забезпечення кримінального провадження при наявності реальних ризиків, а у разі ж не доведеності вини особи за наслідками судового розгляду, останній може бути виправданий судом, у тому числі, з урахуванням положень ст. 62 Конституції України

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості вчиненого, а встановлений ризик є дійсним та триваючим.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної слідчим суддею, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено, тож слідчий суддя приходить до висновку про доцільність обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави.

У відповідності до ст. 182 ч. 4 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 цієї статті визначено, що розмір застави щодо особи підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги вимоги п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України слідчий суддя вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим Кодексом становить - 82 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 172 364,00 грн., і такий на думку слідчого судді, буде належним чином гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави за ОСОБА_5 відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: - прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; - не відлучатися із населеного пункту, я якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; - з метою уникнення будь-якого тиску на свідків, спілкуватися з останніми лише з дозволу слідчого, прокурора та суду; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Також роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 184, 186, 193-194, 196, 197, 202,309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000312 від 28.03.2018 року старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28 - ч.1 ст.203-2 КК України - запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 82 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 172 364,00 грн.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

-не відлучатися із населеного пункту, я якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-з метою уникнення будь-якого тиску на свідків, спілкуватися з останніми лише з дозволу слідчого, прокурора та суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено і оголошено 13.07.2020 року о 17 - 00 год.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1