Справа № 761/2363/20
Провадження № 1-кс/761/1958/2020
У Х В А Л А
Іменем України
24 січня 2020 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні, клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000120 від 15.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що кримінальне провадження № 0000120 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України за заявою ОСОБА_5 щодо вчинених відносно нього шахрайських дій малознайомою йому особою на ім`я « ОСОБА_6 », внаслідок чого заявнику спричинено матеріальну шкоду в розмірі 288 тис. грн.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що група мешканців міста Харкова та Харківської області, учасниками якої являються ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та інші невстановлені на даний час особи розробили протиправну схему зі заволодіння грошовими коштами громадян під приводом надання послуг із перевезення товарів через державний контроль поза митним оформленням.

З метою перевірки і фіксації під час досудового розслідування відомостей про обставини скоєння злочину, у кримінальному провадженні на підставі ухвал слідчого судді та постанов слідчого, проведені негласні слідчі (розшукові) дії, які в подальшому постановою прокурора були розсекречені, а отримані за їх результатами відомості підтверджують факти дійсного надання вищевказаною групою осіб послуг із перевезення товарів через державний контроль поза митним оформленням значній кількості осіб.

Таким чином слідство має реальні підстави вважати, що на протязі 2019 року від шахрайських дій вищевказаної групи учасниками якої являються ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та інші невстановлені на даний час особи постраждала значна кількість осіб, яким спричинено матеріальну шкоду понад 6 млн. грн.

З метою виявлення та вилучення предметів, речей та документів, які можуть бути використані як докази вини причетних осіб до вчинення злочину 10.12.2019 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук автомобілю марки «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 , в ході якого у ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 (тел. НОМЕР_2 ) вилучено майно у вигляді: свідоцтво про реєстрацію ТЗ «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 , банківські картки «Приватбанк» № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , 2 блокноти з особистими записами, ключі-брелок від ТЗ «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 .

Виявлені та вилучені предмети та речі мають важливе мають значення у кримінальному провадженні у якості речових доказів, постановою від 11.12.2019 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, самі по собі, та в своїй сукупності можуть містити відомості, про вчинення кримінального правопорушення та у подальшому необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду слідчих (процесуальних) дій, доказу вини причетних до злочинної діяльності у суді, майбутнього відшкодування збитків та пред`явлення цивільного позову.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що під час здійснення діяльності щодо незаконного переміщення товарів через державний кордон, отримані за результатами незаконної діяльності грошові кошти надходять на чисельні банківські картки, які з метою конспірації відкриті на інших осіб, а тому, виявлені та вилучені під час обшуку банківські картки мають значення для досудового розслідування та необхідні для всебічного та повного встановлення всіх обставин правопорушення.

Блокнот та чорнові записи можуть містити інформацію про незаконну діяльність щодо незаконного переміщення товарів та незаконно отримані кошти.

З огляду на вищевказане, відповідно до ст.ст.167, 170, 171 КПК України, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, яке є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.

17.12.2019 Ленінським районним судом міста Харкова розглянуто клопотання слідчого про арешт майна та на підставі частини 3 ст. 172 КПК України постановлено ухвалу про усунення недоліків у вищевказаному клопотанні.

23.12.2019 року заступником Генерального прокурора України ОСОБА_9 кримінальне провадження передано за підслідністю до слідчого управління фінансових розслідувань Офісу ВПП ДФС.

09.01.2020 слідчим управлінням фінансових розслідувань Офісу ВПП ДФС отримано матеріали кримінального провадження та 10.01.2020 до суду подано клопотання про поновлення строків та накладення арешту на майно.

За наслідками розгляду клопотання слідчим суддею прийнято рішення про повернення клопотання слідчому для усунення недоліків та встановлено строк в 72 години для їх виправлення. Вказана ухвала отримана слідчим 23.01.2020.

Вилучені предмети та речі визнані у кримінальному провадженні у якості речових доказів, повернення зазначених речей та документів може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження, зміни первинного змісту, унеможливить встановлення відомостей та отримання додаткових доказів, шляхом їх дослідження, інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю задовольнити клопотання.

Слідчий просив слідчого суддю проводити розгляд клопотання без його участі та повідомив, що ним був здійснений належний виклик власника майна до суду на розгляд клопотання про накладення арешту на майно.

Слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання без участі слідчого та власника майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування на документи та речі, які вилучені в ході проведення обшуку 10 грудня 2019 року на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 05 грудня 2019 року з автомобілю марки «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 у ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 (тел. НОМЕР_2 ), а саме:

-свідоцтво про реєстрацію ТЗ «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 ;

-2 блокноти з особистими записами;

- ключі-брелок від ТЗ «LEXUS RX 350», д.р.н. НОМЕР_1 ;

-банківські картки «Приватбанк» № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1