Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/323/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 115 (93, 94) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.03.2020 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницький апеляційну скаргузахисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокатаОСОБА_7 ,на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2019, якою
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Завітне, Советського району, АР Крим, українцю, громадянину України, не працюючому, розлученому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,
продовжено термін запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, а саме до 10:00 год 03.01.2020.
За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2019, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_6 , обвинуваченому у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
Районний суд мотивував своє рішення тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину наслідком якого є смерть людини, що свідчить про підвищений ступінь небезпеки діяння, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, раніше не судимий, проте не має стійких соціальних зв`язків, не працює. Розгляд кримінального провадження по суті не завершено.
За таких обставин, суд вважає, що застосування інших більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, на даній стадії процесу не забезпечить попередження ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме перебуваючи на волі обвинувачений може вчинити нові злочини, зникнути від суду з метою уникнення покарання.
В апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 , просить скасувати оскаржувану ухвалу суду та постановити нову, якою обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою є необґрунтованим, а посилання на наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, повинно містити виклад обставин та посилання на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.
Вказує і на те, що ОСОБА_6 раніше не судимий, та відсутні докази, що він може вчинити новий злочин, вироку на данний час не має. Також, посилається на те, що обвинувачений має постійне місце проживання, співпрацює зі слідством надає свідчення, не має намірів переховуватись, а тому, на переконання захисника, ухвала суду є необґрунтованою, а посилання суду на те, що до нього неможливо застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою є помилковим.

Заслухавши доповідача, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги захисника, перевіривши матеріали справи та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що вона задоволенню не підлягає, з таких підстав.
Згідно положень ч.1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд першої інстанції, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно з положеннями ч.3 ст. 331 КПК України, суд першої інстанції зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Абзацом другим цієї ж частини ст. 331 цього Кодексу, на суд покладено такий самий обов`язок, а саме повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, у разі якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Так, перевіркою доводів апеляційної скарги захисна обвинуваченого, колегія суддів встановила, що судом першої інстанції дотримані зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 .Судом першої інстанції належним чином враховано конкретні обставини даного кримінального провадження, а саме вчинення обвинуваченим умисного особливо тяжкого злочину. Також, судом враховано, що обвинувачений не має стійких соціальних зв`язків, не має офіційних джерел доходу, оскільки не працює. З урахуванням наведеного, а також існуванням на даний час ризиків, які вказують на можливість обвинуваченим, у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, переховуватись від суду, продовжити вчиняти нові злочини та приймаючи до уваги ту обставину, що дане кримінальне провадження в суді першої інстанції не завершено, підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду, колегія суддів не вбачає.
З урахуванням вищезазначеного, приймаючи рішення про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою, суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, врахував ступінь тяжкості інкримінованих обвинуваченому злочинів, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дані про особу обвинуваченого, при цьому дослідив належним чином матеріали кримінального провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне судове рішення.
Доводи, на які посилається у своїй апеляційній скарзі захисник обвинуваченого не є суттєвими та не впливають на правильність прийнятого судового рішення і не можуть слугувати підставою для його скасування, а тому підстав для застосування судом до обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, колегія суддів не вбачає.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 199, 331, 376, 404, 407, 419 КПК України, колегія суддів,
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення, а ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2019, якою ОСОБА_6 , обвинуваченому у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на два місяці, а саме до 10:00 год 03.01.2020 - залишити без зміни.
Ухвала апеляційного суду є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4