Провадження №: 1-кс/755/3/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" січня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного: ОСОБА_5 ,
розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 про надання дозволу слідчої судді на перебування підозрюваного ОСОБА_5 поза межами скляної кабіни поряд із захисником у кримінальному провадженні №0007826 від 18 вересня 2019 року за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 259, ч. 4 ст. 296 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий в ОВС третього СУ ГУ СБУ у місті Києві та Київській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .
В судовому засідання захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про надання дозволу слідчої судді на перебування ОСОБА_5 поза межами скляної кабіни поряд із захисником, оскільки це принижує честь та гідність підозрюваного, порушує його права на захист та справедливий суд, а також презумпцію невинуватості.
Підозрюваний підтримав захисника.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання, якщо працівники конвойної служби зможуть забезпечити безпеку присутніх у залі осіб.

Вислухавши клопотання сторони захисту, думку сторони обвинувачення, слідча суддя приходить до такого.
Згідно з положеннями ст.318 КПК України судове засідання відбувається у спеціально обладнаному приміщенні залі судових засідань.
Відповідно до ч.2 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
До підозрюваного ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого продовжено відповідною ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва до 12 січня 2020 року.
Запобіжний захід у виді тримання під вартою завжди пов`язаний з обмеженням основних прав та свобод людини та громадянина, гарантованих Конституцією України, Загальною декларацією прав людини, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, серед яких свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, недоторканість особи.
Відповідно до п.11 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року №613/785/5/30/29/67/68, у залі судового засідання місце для тримання обвинувачених (підсудних), засуджених обладнується загородженнями відповідно до вимог ДБН.
Згідно вимог п.3.16 наказу МВС від 20.01.2005 року №60 дск, з урахуванням подальших змін, у залі судового засідання підсудні (обвинувачені) особи розміщуються за стаціонарним металевим загородженням або загородженням з органічного скла на лавах.
Наведене свідчить, що забезпечення вимог щодо конвоювання та місця перебування в залі судового засідання підозрюваного ОСОБА_5 , до якого застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, здійснюється відповідними підрозділами СБУ у місті Києві та Київській області, що не відносяться до органів судової влади.
Поряд з цим, вирішуючи дане клопотання, слідча суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справах «Ярослав Бєлоусов проти Росії» від 04 жовтня 2016 року, «Марія Альохіна проти Росії» від 17 липня 2018 року, «Свинаренко та Сляднєв проти Росії» від 17 липня 2014 року, у яких Європейський суд з прав людини у контексті заходів щодо забезпечення судового засідання наголосив, що утримання особи в металевій клітці суперечить статті 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод враховуючи її принижуючу природу. Однак, розміщення обвинувачених або підсудних за скляними перегородками або в скляних кабінах само по собі не включає елемент приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, хоча цей рівень може бути досягнутий, якщо обставини ув`язнення заявників, взяті в цілому, спричиняють їм страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню.
Стороною захисту не наведено переконливих аргументів, які б указували на те, що поводження з підозрюваним в даному судовому засіданні з урахуванням всіх обставин досягає мінімального рівня жорстокості, необхідного для застосування ст. 3 Конвенції в цьому випадку.
Крім того, розгляд клопотання проводиться у залі судових засідань, що обладнаний скляною кабіною, де підозрюваний перебуває один, має достатньо місця для того, щоб розкласти документи та робити необхідні нотатки, знаходиться в безпосередній близькості із захисником, вид і форма скляної кабіни є такою, що дозволяє підозрюваному безперешкодно спілкуватись із захисником та отримувати правову допомогу, передавати документи, працівники конвою не перешкоджають можливості спілкування підозрюваного із захисником.
У зв`язку з наведеним, слідча суддя вважає, що перебування підозрюваного в межах скляної кабіни під час розгляду клопотання є необхідним та пропорційним заходом безпеки, відповідає вимогам закону, не порушує його право на захист, а також не впливає негативно на справедливість судового розгляду.
Керуючись вимогами ст.ст.1-29, 369-372 КПК України,слідча суддя

п о с т а н о в и л а :
відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про надання дозволу суду на перебування підозрюваного ОСОБА_5 під час судового розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою поза межами скляної кабіни поряд із захисником.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя: ОСОБА_1