Провадження № 1-кс/761/9722/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання старшого слідчого відділу слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.289, ч.ч.2, 3 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000094 від 20 травня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

28 травня 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.289, ч.ч.2, 3 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000094 від 20 травня 2019 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000094 від 20 травня 2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.289, ч.ч.2, 3 ст.187 КК України.

27 травня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.289, ч.ч.2, 3 ст.187 КК України, а саме: викрадення людини, вчинене за попередньою змовою групою осіб; незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене за попередньою змовою групою осіб; напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб; напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, повторно, поєднаний з проникненням у приміщення.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій, а саме: протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення для впізнання за участю потерпілого в ході якого він впізнав ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення для впізнання за участю потерпілого в ході якого він впізнав ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення для впізнання за участю потерпілого в ході якого він впізнав ОСОБА_5 ; протоколом слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення для впізнання за участю ОСОБА_10 ; протоколом слідчого експерименту за участю ОСОБА_10 ; та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні ряду злочинів, серед яких є особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, 28 січня 2020 року до Славутицького міського суду Київської області направлено обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, не має міцних соціальних зв`язків, а тому є достатні підстави вважати, що в майбутньому він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий в клопотанні зазначає, що існують також ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілих, свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи викладене, а також те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти заявленого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на думку захисників відсутні, оскільки відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою в іншому кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді в Славутицькому міському суді Київської області. Просить відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника ОСОБА_4 та просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначивши, що перебуває під вартою з 21 липня 2019 року.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 194 КПК України слідчий суддя під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор ;
3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Законним є арешт за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень свідчать вищезазначені долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності, яких на даній стадії достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом та зазначених слідчим ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Разом з тим, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини з плином часу ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу значно зменшуються або ж взагалі зникають.
Зокрема, у справі «Пунцельт проти Чеської Республіки» Європейський Суд з прав людини зазначив, що неодмінною умовою забезпечення законності подальшого тримання заарештованої особи під вартою є факт подальшого існування обґрунтованої підозри щодо вчинення нею правопорушення, однак після спливу певного проміжку часу ця умова перестає бути достатньою і судові органи зобов`язані навести додаткові «релевантні» і «достатні» підстави на обґрунтування продовження позбавлення свободи.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 є обвинуваченим за п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України в кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді в Славутицькому міському суді Київської області, перебуває під вартою, утримуючись у слідчому ізоляторі з 21 липня 2019 року.
Зазначені обставини, на переконання слідчого судді, свідчать про те, що перебуваючи під вартою з утриманням в слідчому ізоляторі, ОСОБА_5 позбавлений можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
Крім того, відсутні підстави визнати реально існуючими ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілих, свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Слідчий суддя також приймає до уваги, що унеможливлення вищевказаного впливу, а також вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення має забезпечуватися в даній конкретній ситуації не шляхом застосування до особи запобіжного заходу, а через вжиття відповідних заходів адміністрацією слідчого ізолятора.
Наведене приводить до висновку про відсутність тих ризиків, про які зазначає слідчий у клопотанні.
Вирішуючи питання щодо можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що для прийняття такого рішення обов`язковим є наявність хоча б одного із зазначених слідчим ризиків. У той же час сукупність вищезазначеного свідчить про недоведеність їх реального існування.
Вищенаведене приводить до висновку, що прокурором доведена наявність обґрунтованої підозри, однак не доведене існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки ОСОБА_5 та недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу.
Слідчий суддя у відповідностідо ч.3 ст.194 КПК України має право зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до визначеного йому слідчим суддею органу. Однак фактичне перебування підозрюваного ОСОБА_5 на законних підставах у слідчому ізоляторі позбавляє необхідності покладати на нього зазначені обов`язки.

За таких обставинах у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176, 177, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання старшого слідчого відділу слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.289, ч.ч.2, 3 ст.187 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000094 від 20 травня 2019 року - відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1