печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5586/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 лютого 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого cлідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, громадянки України, неодруженої, на утриманні якої знаходиться неповнолітня дитина, працюючої касиром-операціоністом ТОВ «Фінансова гарантія», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У вказаному провадженні ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального у вчинені кримінального правопорушення в якості пособника, а саме таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, поєднаному з проникненням у житло або інше приміщення,тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 185 КК України, а також у співучасті в якості пособника легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом тобто у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.1 ст.209 КК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що передбачає можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути вагомою підставою і мотивом для підозрюваної переховуватися від слідства та суду.

На даний час існують ризики того, що підозрювана, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином.

У зв`язку з цим, виникла необхідність у застосуванні до останньої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваною покладені на неї процесуальні обов`язки.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених. Крім того, на підтвердження доводів, зазначених у клопотанні прокурор звернувся до слідчого судді із доповненням до клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до яких долучив ряд письмових доказів, які підтверджують обґрунтованість підозри та наявність ризиків у кримінальному провадженні.

Підозрювана та її захисник заперечили щодо задоволення клопотання у повному обсязі. Захисник зазначив про необґрунтованість підозри, відсутність будь-яких ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана визнає вину, співпрацює з органом досудового розслідування, надаючи викривальні покази. У зв`язку з чим просили застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, доповнення та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, у провадженні слідчого відділу Печерського УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000442 від 31.01.2020 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 209, ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у невстановленому слідством місці, у невстановлений слідством час, вступили у злочинну змову з метою спільного здійснення таємного викрадення чужого майна поєднаного з проникненням до приміщення, а саме: пункту обміну валют ТОВ«Фінансова гарантія» () за адресою: місто Київ, бульвар Лесі Українки, 24.

Так, перебуваючи у попередній змові та розподіливши між собою ролі, де ОСОБА_4 , яка працювала касиром-операціоністом у пункті обміну валют ТОВ «Фінансова гарантія» (), маючи доступ до ключів від приміщення вказаного пункту та паролі для зняття охоронної сигналізації, перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлений час передала ключі та повідомила паролі від цифрової сигналізації ОСОБА_7 . Крім того, ОСОБА_4 , повідомила ОСОБА_7 план приміщення та розташування сейфу з коштами, які належать ТОВ «Фінансова гарантія» ().

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, діючи відповідно до відведеної йому ролі, 29.01.2020 приблизно о 20:20, ОСОБА_7 прибув до будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де розташований пункт обміну валют ТОВ «Фінансова гарантія» () та чекав закриття установи. Приблизно о 20:35, після того як приміщення пункту обміну валют покинув персонал та приміщення було закрите, впевнившись що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та не може завадити вчиненню протиправних дій, ОСОБА_7 , використовуючи передані йому ОСОБА_4 ключі та паролі для зняття охоронної сигналізації, проник до приміщення пункту обміну валют ТОВ «Фінансова гарантія» ().

Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне заволодіння чужим майном (крадіжку), шляхом проникнення, з метою доведення до кінця злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих спонукань, ОСОБА_7 відповідно до відведеної йому ролі, дістав із сейфу грошові кошти в сумі:

- 3 145 034 (три мільйони сто сорок п`ять тисяч тридцять чотири) гривні;

- сорок тисяч шістсот десять доларів США, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 1003879,2 (один мільйон три тисячі вісімсот сімдесят дев`ять гривень двадцять копійок)гривень;

- шістдесят вісім тисяч двісті сімдесят Євро, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 1 856 944 (один мільйон вісімсот п`ятдесят шість тисяч дев`ятсот сорок чотири) гривень;

- п`ятсот сімнадцять тисяч дев`ятсот двадцять Рублів що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 204 578,4 (двісті чотири тисячі п`ятсот сімдесят вісім гривень сорок копійок) гривень;

- двадцять сім тисяч дев`ятсот вісімдесят Фунтів Стерлінгів, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 899 836,8 (вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч вісімсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок) гривень;

- тридцять сім тисяч п`ятсот дев`яносто злотих, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 239 448,3 (двісті тридцять дев`ять тисяч чотириста сорок вісім гривень тридцять копійок) гривень;

- три тисячі триста п`ятдесят Швейцарських Франків, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 85 123,5 (вісімдесят п`ять тисяч сто двадцять три гривень п`ятдесят копійок) гривень;

- три тисячі п`ятсот Молдавських Леїв, що згідно курсу валют НБ України станом на 29.01.20 еквівалентно 4 865 (чотири тисячі вісімсот шістдесят п`ять гривень) гривень;

Загальна сума викрадених грошових коштів становить 9 020 475, 20 (дев`ять мільйонів двадцять тисяч чотириста сімдесят п`ять гривень двадцять копійок), які помістив до двох сумок, які мав при собі.

У подальшому, ОСОБА_7 покинув приміщення пункту обміну валют із викраденими коштами та на автомобілі таксі поїхав у невідомому напрямку. Після цього, перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлений час ОСОБА_7 та ОСОБА_4 розподілили між собою викрадені кошти, розпорядившись, таким чином, останніми на власний розсуд.

В подальшому, ОСОБА_7 31.01.2020 у невстановлений досудовим час та місці придбав у ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за грошові кошти, які останній викрав у сумі 5 000 (п`ять тисяч) доларів США - транспортний засіб марки KIA SPORTAGE державний номер НОМЕР_1 .

05.02.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 209, ч. 5 ст. 185 КК України.

Підозра ОСОБА_4 в інкримінованому їй кримінальному правопорушенні обґрунтовується зібраними доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту ОСОБА_10 ; протоколом допиту ОСОБА_11 ; протоколом обшуку від 04.02.2020 за адресою: АДРЕСА_3 , під час якого виявлено та вилучено 1 430 000 грн.; протоколом допиту ОСОБА_12 ; протоколом допиту ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 05.02.2020; протокол допиту ОСОБА_14 ; копією довіреності від 31.01.2020 про те, що ОСОБА_7 має право користуватися, розпоряджатися (продати, обміняти, передавати в оренду) транспортний засіб марки KIA SPORTAGE державний номер НОМЕР_1 ; протоколом допиту ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 04.02.2020; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 04.02.2020 та іншими доказами, які маються в матеріалах кримінального провадження, які прямо та в сукупності дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй злочинів.

Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваній 06.02.2020 о 22 год. 30 хв.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Виходячи з наявних в матеріалах даних, а саме протоколами допитів свідків, протоколом проведення обшуку, іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст. 209, ч. 5 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, особу підозрюваної, її вік, сімейний та майновий стан, та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином.

Для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні слідчий суддя вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи активну роль ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення та характер його вчинення. У зв`язку з цим, клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави, а також покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи тяжкість злочину, майновий та сімейний стан підозрюваної, вважаю за належне призначити заставу межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 160 800 грн., що зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та не є завідомо непомірною для неї.

Окрім цього, обираючи відносно підозрюваної запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на неї такі обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого cлідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, строк якого рахувати з часу затримання з 22 год. 50 хв. 4 лютого 2020 року.

Строк дії ухвали визначити до 2 квітня 2020 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 160 800 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

Отримувач ТУ ДСАУ у м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

р/р UA1012089

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.

МФО 820172;

Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрювану такі обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування, тобто до 5 квітня 2020 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та її явки за викликом, передбачені ч. 8-11 ст. 182 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваною в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1