ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/978/20 Слідчий суддя: ОСОБА_1
Справа № 643/5519/20 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія ст. 193 КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року, якою задоволено клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 0005286 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 та застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 0005286 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, та застосовано до нього цей запобіжний захід строком 06.06.2020 року.
Слідчий суддя встановив наявність обгрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та не вбачав підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник підозрюваного подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року скасувати, постановити нову, якою обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби. В апеляційній скарзі її автор вказує на порушення слідчим суддею вимог ст. 94 КПК України, та зазначає, що при допиті потерпілий вказав на ознаки злочинця, при цьому перед цим він випив 200 мл. алкоголю, також уточнив, що помилково повідомив поліції про те, що нападник йому погрожував ножем, так як хотів, щоб працівники поліції швидше відреагували на його звернення. Не дивлячись, що інших прикмет нападник потерпілий не запам`ятав, через пів року 16.03.2020 року він впізнав нападника по фотографії низької якості. Після вчиненого у відношенні потерпілого злочину, останній повідомляв, що ніяких прикмет нападника не запам`ятав. Захисник вважає, що такі покази потерпілого не є належними, суперечливі та не можуть бути основою судового рішення. Інші ознаки, повідомлені потерпілим, щодо віку та росту підозрюваного також не відповідають даним ОСОБА_8 . Звертає увагу, що слідчий суддя в судовому рішенні використав твердження з клопотання слідчого щодо відомостей повідомлених потерпілим, однак, такого доказу в матеріалах немає. Зазначає, що свідок ОСОБА_9 , на показах якого грунтується підозра, повідомив, що з 28.02.2020 року по 16.03.2020 перебував в лікарні, в кінці лютого 2020 року до нього прийшли співробітники поліції та змусили підписати протокол допиту свідка, протокол пред`явлення особи для впізнання, відповідно до якого він нібито впізнав особу, яка передала йому телефон 24.09.2019 року. ОСОБА_9 пояснив, що не міг здати телефон в ломбард 24.09.2019 року, оскільки загубив свій паспорт на початку вересня 2019 року. Апелянт вважає, що кримінальне провадження стосовно ОСОБА_8 сфальсифіковано.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, який підтримав апеляційні вимоги, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних вимог захисника, вивчивши матеріали судового провадження, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги. В провадженні Московського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за № 0005286, відомості за яким були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

08.04.2020 року про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення повідомлено ОСОБА_8 . Згідно вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Обгрунтованість підозри підтверджується заявою про вчинення кримінального правопорушення. Змістом протоколу допиту потерпілого, протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, відповідно до яких свідок та потерпілий впізнали підозрюваного, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що 24.09.2019 року близько 22.50 години до нього підійшов раніше відомий чоловік на ім`я ОСОБА_11 , з яким він знайомий протягом 2 років, та який запропонував здати мобільний телефон до ломбарду. Відповідно до довідки з ломбарду ПТ «Найкращий ломбард» 24.09.2019 року о 23.05 годині ОСОБА_10 закладав мобільний телефон Huawei Honor 8s. Слід зазначити, що свідок ОСОБА_10 попереджався про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України. Матеріали клопотання свідчать про причетність підозрюваного до вчиненого кримінального правопорушення. Підтверджених даних про те, що покази потерпілого та свідка є не правдивими щодо особи підозрюваного, апеляційному суду не надано.

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини, що наведена в чисельних рішеннях («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року). Сумніви сторони захисту щодо спроможності показів потерпілого, свідка мають бути перевірені органом досудового розслідування. Захисник не позбавлений можливості звернутися з відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України. Факт фальсифікації доказів, на що вказує захисник, на даний час нічим не підтверджений, тому підстав вважати необгрунтованою підозру, повідомлену ОСОБА_8 , не встановлено. Крім того, відповідно до наданої апеляційному суду копії ухвали від 19.05.2020 року слідчим суддею зобов`язано керівника прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_7 про вчинення співробітниками Московського ВП ГУНП в Харківській області кримінальних правопорушень. Не безпідставними є висновки щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи, що підозрюваний раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, свідок, як вбачається з його протоколу допиту, знайомий з підозрюваним, дані про наявність у ОСОБА_8 місця роботи, міцних соціальних зв`язків відсутні, тому підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не вбачається. Як повідомлено апеляційному суду кримінальне провадження вже направлено до суду, тому сторона захисту має право заявляти клопотання про зміну чи скасування запобіжного заходу під час судового провадження.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 8 квітня 2020 року стосовно ОСОБА_8 залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:
Судді: