УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 100 000 006 02 від 15.08.2019, у якому

гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, який перебуває у зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох малолітніх дітей, працює фізичною особою-підприємцем, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 14 п. 1, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у певний час доби відносно підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 120 191 100 000 006 02 від 15.08.2019.

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.08.2019 відносно підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захд у вигляді тримання під вартою по 18.10.2019 включно.

Як зазначає захисник, наразі йому стали відомі нові обставини, які не були відомі слідчому судді при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, що є підставою для зміни запобіжного заходу.

До таких обставин захисник відносить показання свідка ОСОБА_9 , який допитаний 11.09.2019, тобто після застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_7 .

На думку захисника, показання свідка ОСОБА_9 ставлять під сумнів обґрунтованість підозри та доводять непричетність підозрюваного до вчинення інкримінованих йому дій.

Крім того, захисник посилався на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, захисник просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у певний час доби.

У судовому засіданні захисники та підозрюваний наполягали на задоволенні клопотання з наведених у клопотанні підстав.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання захисника, зазначивши, що підозра відносно ОСОБА_7 обґрунтована, а ризики непроцесуальної поведінки у даному кримінальному провадженні не зменшились та продовжують існувати.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши надані документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 7 КПК визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 даної статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Відповідно до ст.201 КПК України підозрюваний, його захисник мають право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. До клопотання додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи.

Виходячи із змісту зазначених процесуальних норм, на сторону кримінального провадження ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Так, захисник зазначив, що після застосування запобіжного заходу стороні захисту сталі відомі нові обставини, що свідчать на користь підозрюваного, а саме, сторона захисту вважає, що показання ОСОБА_9 доводять необґрунтованість підозри відносно ОСОБА_7 .

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що матеріалами кримінального провадження достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_7 ознак інкримінованого злочину.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту про відсутність ризиків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя відмічає наступне.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.08.2019 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 визнані можливість переховування від органу досудового розслідування та/або суду, знищення або переховування будь-якої із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин інкримінованого підозрюваному правопорушення, незаконний вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Отже, доводи сторони захисту, що потреба у подальшому застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 відпала можуть ґрунтуватися на доказах, які спростували б доводи прокурора та слугували підставою для висновку, що більш м`який запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що наявність у підозрюваного постійного місця проживання, сім`ї та утриманців хоч і свідчить на користь мінімізації ризиків, однак самі по собі, без існування інших обставин, не виключають цих ризиків.

Водночас, будь-яких інших доказів на підтвердження своїх доводів щодо належної процесуальної поведінки підозрюваного у разі зміни запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з триманням під вартою, захисником не надано.

Враховуючи вищевикладені обставини, а також те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 22, 177, 201, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 120 191 100 000 006 02 від 15.08.2019 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1