УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції України у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_6 , про застосування відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одружений, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 23.01.2015 вироком Оболонського районного суду міста Києва за ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі; 06.10.2016 вироком Подільського районного суду міста Києва за ч.3 ст.185 КК України до 4 років 2 місяців позбавлення волі, звільнений по відбуттю строку покарання 05.09.2017,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, поданого в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 191 001 000 112 19 від 20.11.2019 року, -

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 191 001 000 112 19 від 20.11.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 ч.1 КК України.

За обставин, викладених в клопотанні ОСОБА_4 19.11.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

У своєму клопотанні слідчий звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду та незаконно впливати на свідків.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.
Підозрюваний не заперечував проти клопотання, лише просив встановити заборону не залишати місце проживання у нічний час на коротший термін, враховуючи, що він не офіційно працює.
Дослідивши клопотання прокурора та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання, виходячи з такого.
У судовому засіданні було встановлено, щослідчим відділом Шевченківського УП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №120 191 001 000 112 19 від 20.11.2019 року за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 ч.1 КК України.

26.11.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (пункт 1 частини 1 статті 177 КПК України).

При цьому, слідчий суддя враховує особу підозрюваного, міцність його соціальних та сімейних зв`язків, неофіційне працевлаштування, відсутність судимостей та майновий стан, а також інші обставини, які характеризують його особу й спосіб життя.

Крім того, прокурором у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_4 , не зможе запобігти ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання у певний період доби (з 23 години до 06 години наступного дня), враховуючи його графік роботи, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності його соціальних та сімейних зв`язків, віку та стану здоров`я підозрюваного, його майнового стану, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У зв`язку з чим клопотання слідчого слід задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 із забороною йому у період доби з 00 години до 07 години наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 26.01.2020 року.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не залишати місце проживання, а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 23 години по 06 годину наступного дня;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за першою вимогою.

Контроль за виконанням покласти на органи національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 січня 2020 року.

В задоволенні іншої частини клопотання відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного судупрокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: ОСОБА_1