Справа № 712/823/20
Провадження № 1-во/712/14/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_4 ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Черкаси заяву про виправлення описки,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 , ОСОБА_4 24.01.2020 звернулися до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на дії Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду від 29.01.2020 скаргу задоволено частково.
Від скаржників ОСОБА_4 та ОСОБА_3 надійшла заява про виправлення описки в ухвалі Соснівського районного суду № 712/823/20 від 29.01.2020 року.
У судовому засіданні ОСОБА_3 заяву про виправлення описки підтримав. Просив вилучити з тексту ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.01.2020 прокурора ОСОБА_5 , оскільки вона не представляє у даній справі ні державу, ні прокуратуру, не є громадянкою України, оскільки не має громадянського паспорту. Також просив замінити у вступній частині ухвали «на дії Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань» на слова «на дії суб`єкта владних повноважень виконавчої влади встановленої резолютивною частиною Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року на посаді старшого слідчого відділення слідчого відділу Міського управління національної поліції у Черкаській області ОСОБА_6 ». Просив замінити в розділі 2 резолютивної частини Ухвали від 29 січня 2020 року слова «Зобов`язати уповноважену особу Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області» на слова «Зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконавчої влади встановленої резолютивною частиною Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року на посаді старшого слідчого відділення слідчого відділу Міського управління національної поліції у Черкаській області ОСОБА_6 », а далі ухвалу залишити по тексту.
Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, скерувала заяву про розгляд заяви про виправлення описки без її участі, проти задоволення заяви заперечувала.
Слідчий суддя, заслухавши доводи заявника, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Відповідно до ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.01.2020 скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , на дії Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено частково.
Зобов`язано уповноважену особу Черкаського відділу поліцїі ГУНП в Черкаській області відповідно до вимог ч.1 ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, відображене в заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , поданій 08.01.2020 № 8, яка зареєстрована 09.01.2020, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та доручити проведення досудового розслідування щодо цього повідомлення.
Скаржник в заяві про виправлення описки вказує на необхідність вилучення з тексту ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.01.2020 прокурора ОСОБА_5 , оскільки вона не представляє у даній справі ні державу, ні прокуратуру, не є громадянкою України, оскільки не має громадянського паспорту; замінити у вступній частині ухвали слова «на дії Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань» на слова «на дії суб`єкта владних повноважень виконавчої влади встановленої резолютивною частиною Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року на посаді старшого слідчого відділення слідчого відділу Міського управління національної поліції у Черкаській області ОСОБА_6 »; замінити в розділі 2 резолютивної частини Ухвали від 29 січня 2020 року слова «Зобов`язати уповноважену особу Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області» на слова «Зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконавчої влади встановленої резолютивною частиною Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року на посаді старшого слідчого відділення слідчого відділу Міського управління національної поліції у Черкаській області ОСОБА_6 », а далі ухвалу залишити по тексту. Заява обґрунтована тим, що правоохоронні органи та їх службовці не являються дійсними суб`єктами владних повноважень, згідно резолютивної частини Акту проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року; прокурор та слідчий не мають доручень від органів, які представляють офіційно; не мають громадянських паспортів, а тому їх процесуальний статус не відомий.
Аналізуючи зміст заяви про виправлення описки, суд зазначає наступне.
Під описками слід розуміти неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків. Очевидна арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не в праві змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи.
Отже, виправлення допущених в ухвалі описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.
Оскільки в заяві не наведено, в чому саме полягає описка чи арифметична помилка, а її зміст лише зводиться до аналізу правосуб`єктності державних органів та органів місцевого самоврядування, тобто фактично до внесення змін у зміст судового рішення, суд приходить до висновку, що така заява задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про виправлення описки - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1