Справа №766/1224/20
н/п 1-кс/766/1789/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2020 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановила:

Заявник звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив ухвалити нову ухвалу, якою скасувати арешт зв`язки ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язки ключів з 6 ключів з брелком належних на праві приватної власності ОСОБА_3 - накладений ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 24.01.2020р.

Обґрунтування клопотання:

По суті справи необхідно зазначити наступне.

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області, ухвалою від 24.01.2020 року частково задовольнив клопотання слідчого ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження № 0000176, таким чинам, своєю ухвалою наклав арешт на зв`язку ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язку ключів з 6 ключів з брелком. які на праві приватної власності належить ОСОБА_3 та є ключами від будинку та гаражу за місцем мешкання останнього, а саме: АДРЕСА_1 .

В ухвалі слідчий суддя вказав, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки існує потреба в забезпеченні дієвості кримінального провадження, вбачаються підстави застосування положень ст. 170 КПК України, крім того незастосування цього забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту може призвести до зникнення вкачаних речей, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Так., детально вивчивши доводи та підстави застосування такого заходу забезпечення

скаржник приходить до беззаперечного висновку, що ухвала слідчого судді винесена передчасно, а висновки суду, викладені в ухвалі, не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а саме: з тексту якої не вбачається, що слідчий суддя переконався в походженні, приналежності та особі власника майна.

Арешт на майно накладається, якщо є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та або зберегли на собі його сліди, або призначалися для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом. Предметом арешту може бути майно, яке перебуває у власності особи, щодо якої здійснюється провадження. Однак усі вище зазначені обов`язкові умови для арешту майна особи в нашому випадку задекларовані дише на папері.

Натомість, виникає підозра в навмисному викривлені стороною обвинувачення стану слідства, фабрикування справи та фальсифікації підстав, також спотворення доказів, якими обґрунтовано клопотання про накладення арешту, в результаті чого, всупереч статті 132 КПК України, застосовується захід забезпечення кримінального провадження за відсутності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та обґрунтованої потреби, що виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи. Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», треба враховувати позицію Європейського суду з прав людини.

Та попри це, арешт на майно скаржника накладено винятково завдяки наданої неправдивої інформації органом досудового слідства.

Відповідно до ст. 59 Кримінального кодекс України конфіскація (вид покарання) полягає у примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого. Абсолютно очевидно, що з метою забезпечення конфіскації об`єктом арешту може бути лише майно, що є власністю особи, яка притягається до кримінальної відповідальності. Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та спів розмірності обмеження права власності: невідповідність клопотання слідчого вимогам ст. 171 КПК України: розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, представник власника майна приходить до висновку про відсутність підстав для застосування заходу забезпечення даного кримінального провадження, у вигляді арешту дверних ключів, що належить на праві приватної власності скаржнику.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином.

Представник власника майна підтримав клопотання, просив задовольнити його за підставами. викладеними у клопотанні.

Мотивація суду:

Вислухавши пояснення представника, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини 1 ст.174КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Під час досудового розслідування в межах кримінального провадження ЄРДР №0000176 ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 24 січня 2020 року (справа №766/1224/20, провадження 1-кс/766/909/20) серед іншого майна було накладено арешт на зв`язки ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язки ключів з 6 ключів з брелком.

Так, у судовому засіданні встановлено, що подальшої необхідності в арешті зв`язки ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язки ключів з 6 ключів з брелком у кримінальному провадженні не має, а тому є підстави вважати, що захід, для забезпечення якого були арештовані зв`язки ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язки ключів з 6 ключів з брелком, здійснений, а тому в застосуванні цього заходу у подальшому потреби немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя

постановила:

Задовольнити клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Скасувати арешт зв`язки ключів з 8 ключів, один з яких має зображення логотипу Citroen, зв`язки ключів з 6 ключів з брелком, накладений ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 24 січня 2020 року (справа №766/1224/20, провадження 1-кс/766/909/20).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1