Справа 127/5532/20
Провадження 1-кс/127/2595/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП України у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0001639 внесеного до ЄРДР 21.12.2019, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вінниця, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП України у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_2 звернулася до суду з вказаним клопотанням, яке мотивує тим, що в неї в провадженні перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001639 від 21.12.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, у зв`язку із чим виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Крім того, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_3 , перебуваючи 20.12.2019 близько 17 год. 39 хв. в приміщенні «Хрестовоздвиженського храму УПЦ м. Вінниці», що розташований за адресою: м. Вінниця, вул. Келецька 59-А, помітила на стільці біля стіни в холі храму залишену ОСОБА_4 сумку чорно-бордового кольору з штучної шкіри, в якій знаходився належний ОСОБА_4 мобільний телефон торгової марки «Samsung» із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» та картою пам`яті, навушники, медичний халат, банківська карта AT КБ "ПРИВАТБАНК", студентський квиток, проїзний квиток та поліетиленовий пакет червоно-зелених кольорів, у якому знаходився належний потерпілій ОСОБА_4 светр молочного кольору, після чого у ОСОБА_3 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння зазначеним майном.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, маючи намір збагатитися за рахунок інших осіб, 20.12.2019 близько 17 год. 39 хв. ОСОБА_3 , діючи таємно, розуміючи, що її дії залишаться непоміченими для інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій та настання негативних наслідків для власника майна, знаходячись в холі зазначеного храму підійшла до стільця та шляхом вільного доступу взяла з нього сумку чорно-бордового кольору з штучної шкіри, в якій знаходився належний ОСОБА_4 мобільний телефон торгової марки «Samsung» серії «Galaxy J5 Prime» моделі «SM-G507F/DS» із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» та картою пам`яті, навушники, медичний халат, банківська карта AT КБ "ПРИВАТБАНК", студентський квиток, проїзний квиток та поліетиленовий пакет червоно-зелених кольорів, у якому знаходився належні потерпілій ОСОБА_4 светр молочного кольору, та тримаючи зазначену сумку та пакет в руці, ОСОБА_5 вийшла із приміщення храму, залишивши місце вчинення кримінального правопорушення, в подальшому розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Викрадені сумка чорно-бордового кольору з штучної шкіри, сім-картка мобільного оператора «Київстар», карта пам`яті, навушники, банківська карта АТ КБ "ПРИВАТБАНК", студентський квиток, проїзний квиток та поліетиленовий пакет червоно-зелених кольорів, у якому знаходився належний потерпілій ОСОБА_4 светр молочного кольору, для потерпілої ОСОБА_4 матеріальної шкоди не становлять.

Вина ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 25.12.2019;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 25.12.2019;

- протокол огляду документу від 13.01.2020;

В ході здійснення досудового розслідування з метою встановлення місця перебування ОСОБА_9 та подальшого повідомлення їй про підозру встановлено, що ОСОБА_10 за місцем свого проживання відсутня, в зв`язку з чим 27.02.2020 ОСОБА_3 заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, зокрема, вказане повідомлення про підозру вручено її опікунові - ОСОБА_11 .. Відсутність ОСОБА_6 за місцем проживання підтверджується:

- рапортами працівників Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області від 25.02.2020, 26.02.2020, 27.02.2020 щодо відсутності ОСОБА_6 за місцем проживання;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 26.02.2020.

Крім того, неодноразово 02.03.2020, 03.03.2020, 04.03.2020 працівниками Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області повторно здійснювалася перевірка за місцем проживання ОСОБА_14 , однак, за місцем свого постійного проживання остання була відсутня, про що свідчать рапорти працівників сектору кримінальної поліції Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 КК України, в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_3 відноситься до категорії середньої тяжкості злочинів та максимальний строк покарання, передбачений у санкції статті арештом на строк до шести місяців, або позбавленням волі на строк до трьох років.

У відповідності з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Встановлені досудовим розслідуванням обставини вказують на наявність таких передбачених ст. 177 КГЖ України ризиків:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) - підозрюваний вагомих соціально стримуючих факторів таких як сім`я та постійне місце роботи немає, а тому може переховуватись як під час досудового розслідування так і під час розгляду справи у суді.

незаконно впливати на потерпілого та свідка (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) - перебуваючи на волі може вчиняти тиск на потерпілого та свідків з метою зміни їх показів під час досудового слідства.

перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

може вчинити інші кримінальні правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) - раніше судимий за вчинення умисного корисливого злочину, на даний час ніде не працює та будь-якого джерела доходів не має, а тому останній може продовжувати вчиняти злочини і надалі.

Таким чином, підставами для обрання ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні середньої тяжкості злочину та ризики визначені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При цьому, враховується, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Домашній арешт не зможе забезпечити належну поведінку особи та перешкоджати здійснення ним психологічного впливу на осіб у кримінальному провадженні, тощо.

Також, слід зазначити Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попередні ув`язнення, як виключну міру.

З урахуванням наведеного, слідчий просила суд клопотання задовольнити.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною 6 цієї статі.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_3 на теперішній час не оголошена у міжнародний розшук, оскільки належні та допустимі докази в підтвердження цього відсутні.

Враховуючи вищенаведене, а також те, що обов`язковою умовою розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу є присутність учасників кримінального провадження сторони обвинувачення та сторони захисту, або перебування підозрюваного у міжнародному розшуку, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є необґрунтованим та передчасним.

В ході розгляду клопотання встановлено, що слідчим всупереч вищевказаній нормі закону не було доставлено у судове засідання підозрювану ОСОБА_3 , тому враховуючи вище вказане, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст. 183, 186, 193 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Вишенського ВП Вінницького ВП ГУНП України у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя