Провадження № 1-кс/761/9120/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю власника майна ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 21 травня 2018 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000094, -
В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що насьогодні слідчими СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000094 від 17.02.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 190 КК України.

При цьому, в межах вказаного кримінального провадження за клопотанням слідчого, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21 травня 2018 року було накладено арешт, із забороною відчуження та/або розпорядження на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000094 від 17.02.2018.
Як підставу для скасування арешту майна заявник посилається на те, що насьогодні відпала потреба у подальшому арешті належного ОСОБА_2 нерухомого майна, у вказаному кримінальному провадженні, оскільки з дати накладення такого арешту минуло вже більш ніж два роки, усі слідчі та процесуальні дії, які стосуються такого майна, у провадженні вже проведено, при цьому особисто ОСОБА_2 не є причетними до розслідуваного кримінального правопорушення, на законних підставах набув право власності на вказане арештоване майно у законний спосіб, який ніким не оспорюється.

Володілець арештованого майна у судовому засіданні доводи клопотання підтримав та просив про його задоволення.

Слідчий, за клопотанням якого було накладено арешт, слідчий, на досудовому розслідуванні якого перебуває кримінальне провадження, у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання були повідомлені належним чином, що, згідно ст. 174 КПК України, не перешкоджає його розгляду на підставі наявних доводів.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, заслухавши власника арештованого майна, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлено, що насьогодні слідчими СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000094 від 17.02.2018 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 190 КК України.

У межах вказаного кримінального провадження за клопотанням слідчого СУ ГУ НП в м.Києві, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 21 травня 2018 року було накладено арешт, із забороною відчуження та/або розпорядження на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання слідчий обґрунтовував тим, що вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні 0000094 з підстав його відповідності ознакам ст. 98 КПК України, а саме того, що воно є предметом розслідуваного кримінального правопорушення, а тому з метою збереження речового доказу, необхідно накласти на нього арешт у зв`язку з можливістю його власника відчужити вказане майно.

Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що нерухоме майно, яке в даному кримінальному провадженні відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, при цьому останнє визнано речовим доказом, а тому, з метою його збереження, у даному кримінальному провадженні накладено арешт на зазначене у клопотанні майно.

В той же час, як зазначає заявник, ОСОБА_2 на законних підставах набув право власності на нерухоме майно, щодо якого просить скасувати арешт, а наявна довготривала заборона на його відчуження порушує права фізичної особи на володіння та розпорядження нерухомим майном.

При цьому, доводи сторони заявника, що у застосуванні арешту майна насьогодні відпала потреба, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останнє досі є предметом розслідуваного кримінального правопорушення, яке триває, у той же час відсутність у ОСОБА_2 процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого не доводить необґрунтованість накладеного арешту майна, оскільки такий арешт накладено з підстав, передбачених п.1 ч.2 ст. 170 КПК України.

В той же час перевірка законності набуття та переходу права власності до ОСОБА_2 арештованого нерухомого майна, може бути здійснена, у даному випадку, тільки повноважною особою (слідчим або прокурором) у кримінальному провадженні, зважаючи на відсутність у суду належним чином посвідчених документів та відповідних процесуальних повноважень.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 21 травня 2018 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000094 відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1