Справа № 203/3854/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 січня 2020 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участі прокурора - ОСОБА_3
слідчого - ОСОБА_4
адвоката - ОСОБА_5
підозрюваного - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП на станції №1 Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, громадянина України, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, освіта середня, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000273,-

ВСТАНОВИВ:

СВ ВП на станції №1 Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000273, відомості за яким внесено до ЄРДР 04.09.2019 року з правовою кваліфікацією за ч.2 ст.307 КК України, за фактом незаконного збуту особливо небезпечного наркотичного засобу.
23.01.2020 року про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення було повідомлено ОСОБА_6 та слідчим подано клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням застави для забезпечення виконання підозрюваним передбачених законом обов`язків в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 162160 грн.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували та просили застосовувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на недоведеність прокурором наявності ризиків, визначених ст.177 КПК України, які б давали підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Мета і підстави застосування запобіжних заходів, а також обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст.ст.177,178 КПК України.

Розглядаючи питання обгрунтованості підозри, як підстави для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує відсутність законодавчого визначення вказаного поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини і критерії визначення цього поняття. Зокрема, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Надані до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: витяг з ЄРДР, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 04.09.2019 року, протоколи допиту свідків, протокол пред`явлення, висновок експерта від 01.11.2019 року в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України та наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_6 .
При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що підозрюваний раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання.
Поряд з цим, слідчий суддя також враховує відсутність у підозрюваного протипоказань за станом здоров`я утримуватись під вартою, що підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела доходів, при цьому підозрюється у вчинення тяжкого злочину з корисних мотивів; не одружений та утриманців не має; на теперішній час відносно нього на розгляді в суді перебувають три обвинувальні акти за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.309 КК України, тобто аналогічних злочинів, пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів.
Також слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, в сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини у рішенні від 26.07.2001 року зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Вказані вище обставини в своїй сукупності дають достатні підстави вважати, що перебуваючи на свободі підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; вчинити аналогічні кримінальні правопорушення; будучі ознайомлений з матеріалами кримінального провадження незаконно впливати на свідків у ньому, з метою зміни ними своїх свідчень, перешкоджаючи встановленню важливих обставин у кримінальному провадженні.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України та про неможливість запобігання вказаним ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, застосуванням до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
А тому, з метою запобігання вказаним ризикам, забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою.
При цьому, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення вчиненого підозрюваним, його майнового та сімейного стану, даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених даним кодексом, в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 168160 грн.
Строк дії запобіжного заходу, відповідно до положень ст.209 КПК України, рахувати з моменту повідомлення ОСОБА_6 про підозру з 12-00 г. 23.01.2020 року.
Керуючись ст.ст.177,178,181,182,183,184,193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП на станції №1 Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 12-00 г. 22 березня 2020 року.
Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кодексом, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 168160 грн.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, обов`язки:

- прибувати за кожним викликом слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із місця постійного проживання в м.Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання;
- уникнути спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1