Дата документу 26.06.2020 Справа № 554/5699/20
Провадження № 1-кс/554/9045/2020
У Х В А Л А
26 червня 2020 року м. Полтава
12.06.2020 року, близько 20:30 години, невідома особа, перебуваючи у «Корпусному» парку, розташованого по вул. Соборності в м. Полтава, діючи таємно, шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону марки «Meizu M6T M811Н», в корпусі золотого кольору, imei: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , належного громадянці ОСОБА_5 , тим самим спричинивши останній матеріального збитку розмір якого встановлюється.
23.06.2020 року під час проведення огляду ОСОБА_6 який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з наявним потертостями по всьому корпусу телефону та сколом в верхньому лівому куті. Даний мобільний телефон було оглянуто, вилучено та поміщено в поліетиленовий пакет, перев`язаний ниткою білого кольору, опечатаний біркою з відповідними написами та підписами понятих та слідчого.
Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучений під час огляду мобільний телефон марки «Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , має значення речових доказів, тобто є матеріальним об`єктом, який може бути використаний як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи, що мобільний телефон марки ««Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , являється предметом злочину, а також з метою попередження його знищення, приховання та інших дій, відповідно до ч.1, ч.7 ст. 237 КПК України в ході проведеного огляду, вінбув вилучений.
На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що вилучений в ході огляду мобільний телефон марки «Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з наявним потертостями по всьому корпусу телефону та сколом в верхньому лівому куті, має значення речового доказу, враховуючи, що він може бути використаний під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, а також з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, задля проведення ряду експертних досліджень, слідчий просить накласти арешт на вилучене майно.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, слідчий надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, проти накладення арешту не заперечувала.
У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що майно, а саме:мобільний телефон марки «Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , вилучений під час проведення огляду від 23.06.2020 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучений, відповідно до протоколу огляду від 23.06.2020 року телефон, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

Накласти арешт на вилучений в ході огляду від 23.06.2020 року мобільний телефон марки «Meizu M6T M811Н» в корпусі золотистого кольору ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 з наявним потертостями по всьому корпусу телефону та сколом в верхньому лівому куті,з позбавленням права відчуження, розпорядження, та користування, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Виконання зазначеної ухвали покласти на слідчого в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1