Справа № 564/1086/20
номер провадження 1-кп/570/215/2020
У Х В А Л А
13 липня 2020 року м.Рівне

Рівненський районний суд Рівненської області у складі колегії суддів

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

провівши в залі суду відкрите судове засідання в режимі відеоконференції у кримінальному провадженні №0000027 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :
Згідно ухвали Рівненського районного суду Рівненської області запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 закінчується 26 липня 2020 року.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на два місяці.

Захисник в судовому засіданні вказав, що клопотання необгрунтоване, ризики не підтверджені, просив обвинуваченому обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Представник потерпілої висловив думку про те, що запобіжний захід обвинуваченому слід продовжити, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшилися. Потерпіла підтримала думку свого представника.

Відповідно до ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Метою і підставою продовження тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться обвинуваченим на його користь, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки обвинуваченого і виконання процесуальних рішень по справі.

Зокрема при продовженні строку тримання під вартою суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин справи.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Крім того, ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

На даний час підстави для збереження відповідного запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 у кримінальному провадженні не відпали.

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення, яке йому інкримінується кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і меті запобіжного заходу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченому слід продовжити. ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 151 КК України, який є тяжким злочином і за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком на 15 років, також він може переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що в свою чергу дає підстави вважати, що останній може вчинити новий злочин.

Керуючись: ч.3 ст. 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора задовольнити повністю.

Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_8 строком на шістдесят днів до 11 вересня 2020 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом семи днів з дня оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2