Єдиний унікальний номер 205/7303/19
№ 205/7303/19
№ 1-кс/205/332/20
УХВАЛА

03 березня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ст. слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002659 від 16.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

02.03.2020р. до суду надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий посилається на те, що в провадженні СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0002659 від 16.08.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

01.03.2020р. на лінію«102» звернувся невідомий та повідомив, що у приміщення за адресою: АДРЕСА_1 невідомі особи завантажують в приміщення ігрові автомати.

Виїздом на місце було виявлено автомобіль Івеко, державний номер НОМЕР_1 , в кузові якого знаходились меблі (стільці та столи) та чотири ігрові автомати:

1) «Fruit cocteil»;

2) «Megasack»;

3) «Dragon slayer»;

4) «Megasack»;

Враховуючи викладене, з метою проведення повного, всебічного досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню, враховуючи можливість знищення та пошкодження знарядь та слідів вчинення кримінального правопорушення, 01.03.2020р., слідчим СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , на підставі заяви фактичного користувача автомобіля, було проведено огляд автомобіль Івеко, державний номер НОМЕР_1 , який знаходився біля буд. № 19 по провулку Парусному у м. Дніпро.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 даний автомобіль належить ОСОБА_5 , прож. АДРЕСА_2 .

02.03.2020р. вилучені речі, згідно ст. 100 КПК України, були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0002569.

У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилучено під час огляду автомобілю Івеко державний номер НОМЕР_1 чотири ігрові автомати:

1. «Fruit cocteil»;

2. «Megasack»;

3. «Dragon slayer»;

4. «Megasack»;

що мають суттєве значення для проведення повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування кримінального провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Аналіз зазначених норм закону з урахуванням інших положень законодавства, викладених у Главі 15 КПК України та загальних засад кримінального провадження свідчить про те, що розгляд клопотання про арешт майна передбачає встановлення відповідності змісту клопотання вимогам, визначеним ст. 171 КПК України та в разі їх дотримання, встановлення обставин, які підлягають з`ясуванню.
На підставі ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Натомість, прокурором і слідчим не надано доказів того, що вилучене майно є ігровим обладнанням або може використовуватись як таке, крім того не доведено, які саме сліди злочину може містити вилучене майно, які зберегли на собі сліди або які інші відомості містять, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім того,в порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України не надано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є необґрунтованим, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна.
Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173 КПК України,

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ст. слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0002659 від 16.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1