Справа № 201/2312/20
Провадження №1-кс/201/976/2020
УХВАЛА
Іменем України

19 березня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020 року на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи, -

ВСТАНОВИВ:

06.03.2020р. ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із даною скаргою, в якій просить скасувати постанову слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 28.01.2020р. в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. про відмову в задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи для призначення нанесення злочином моральної шкоди та встановлення розміру її відшкодування, також просив вважати поважними причини пропуску строку для звернення зі скаргою, поновити строк для подачі скарги.

В обґрунтування скарги посилався на те, що 27.01.2020р., він як потерпілий в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. подав до слідчого СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області клопотання про призначення відносно нього психіатричної експертизи для підтвердження нанесення злочином моральної шкоди та встановлення її розміру. 10.02.2020р. заявник ознайомився з постановою слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 28.01.2020р. в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. про відмову в задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи від 27.01.2020р. 14.02.2020р. заявник звернувся до Київського районного суду м. Харкова зі скаргою на вказану постанову. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.03.2020р. скаргу було повернуто заявникові на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 та роз`яснено його право на звернення зі скаргою до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Заявник ОСОБА_3 надав до суду заяву, в якій просив розглянути скаргу за його відсутності, скаргу просив задовольнити в повному обсязі, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник Соборного ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Представник Київського ВП ГУНП в Харківській області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Як видно з матеріалів справи, в провадженні слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області перебувало кримінальне провадження № 0000034 від 17.01.2020р.

27.01.2020р. заявник як потерпілий в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. подав до слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області клопотання про призначення відносно нього психіатричної експертизи для підтвердження нанесення злочином моральної шкоди та встановлення розміру її відшкодування.

28.01.2020 року постановою слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 27.01.2020 року про призначення відносно нього психіатричної експертизи відмовлено.

Постановою прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області ОСОБА_5 від 19.02.2020р. визначена підслідність у кримінальному провадженні № 0000476 від 25.07.2019р. за Соборним ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області.

14.02.2020р. заявник звернувся до Київського районного суду м. Харкова зі скаргою на постанову слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 28.01.2020р.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.03.2020р. скаргу було повернуто заявникові на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України та роз`яснено право на звернення з даною скаргою до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Слідчий суддя, на якого КПК України покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, розглядаються в порядку, передбаченому ст. 220 КПК України.

Згідно ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Слідчими органами про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй (ч. 2 ст. 220 КПК України).

Постанова слідчого СВ Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 мотивована тим, заявником не надано відповідних документів про його стан здоров`я до подій 23.05.2018 року.

Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно із ч. 1 ст. 93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи. зокрема, щодо визначення розміру шкоди немайнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Отже, експертиза може поводитися за ініціативою сторін кримінального провадження, якими є сторона захисту (прокурор, слідчий) та сторона обвинувачення (обвинувачений, підозрюваний, захисник), а також потерпілим за власною ініціативою.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. здійснюється за ознаками ч. 1 ст. 364-1, ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 192, ч. 1 ст. 358, ч. 1 ст. 384, ст. 356 КК України, об`єктивна сторона складу злочинів у який не передбачає наявність моральної (немайнової) шкоди у потерпілого, тому проведення психіатричної експертизи на предмет визначення її розміру взагалі не є доцільним.

Однак, як видно із оскаржуваної постанови, заявникові відмовлено у проведенні психіатричної експертизи у зв`язку із ненаданням ним відповідних медичних документів про його стан здоров`я до подій 23.05.2018р., що взагалі не є підставам призначення або ж, навпаки - не доцільності призначення експертиз у кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 1 ст. 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Відповідно до ч. 5 даної статті постанова слідчого, прокурора складається з вступної частини, мотивувальної та резолютивної. Мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.

З оскаржуваної постанови вбачається, що слідчим при її прийнятті не враховані положення КПК України щодо підстав призначення експертизи у кримінальному провадженні, а мотиви відмови взагалі не обґрунтовані матеріалами кримінального провадження, з урахуванням складів кримінальних правопорушень, за якими здійснюється досудове розслідування.

Стаття 307 КПК України визначає, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Разом із тим, оскілки на цей час кримінальне провадження перебуває у провадженні уповноважених осіб Соборного ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області, суддя слідчий не може зобов`язати слідчого Київського ВП ГУНП в Харківській області винести вмотивоване і обґрунтоване рішення в порядку ст. 220 КПК України, оскільки на даний час слідчий Київського ВП ГУНП в Харківській області не є уповноваженою процесуальною особою у кримінальному провадженні, який має право приймати будь-які процесуальні рішення (що сталося внаслідок зміни органу досудового розслідування).

З урахуванням викладеного, суддя слідчий приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню шляхом скасування оскаржуваної постанови (як того і просить заявник).

Заявником порушено 10-тиденний строк звернення до суду зі скаргою, але заявник подав клопотання про його поновлення, оскільки про оскаржувану постанову він дізнався 03.03.2020р. Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. За вказаних обставин строк оскарження підлягає поновленню.

Керуючись ст.ст. 110, 242, 303 - 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк для подання скарги до слідчого судді.

Скаргу ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні № 0000034 від 17.01.2020р. на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи задовольнити.

Скасувати постанову слідчого СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 28.01.2020р. про відмову у задоволенні клопотання про призначення психіатричної експертизи для підтвердження спричинення моральної шкоди.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1