Провадження № 1-кс/201/6196/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2019 року місто Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000465, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 28 жовтня 2019 надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000465 ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 вересня 2019 року.

Дослідивши матеріали клопотання, прихожу до наступного висновку.

Підсудність скарг, які подаються в порядку ст. 303 КПК України, положеннями глави 26 цього Кодексу, («Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»), не врегульовано взагалі. Частиною першою ст. 306 КПК України лише визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак зазначені статті теж не містять вказівок щодо підсудності справ даної категорії.

За таких обставин, при визначенні юрисдикційної невідповідності скарги на дії слідчих та прокурорів, слід застосовувати наступне.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05 квітня 2013 року №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій, до питання відкриття провадження у скаргах на дії слідчих та прокурорів під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі скарги (клопотання) мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Зі змісту заяви вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000465, в межах якого був накладений арешт на майно, який заявник просить скасувати, здійснюється Солонянським ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, тому розгляд клопотання про скасування арешту майна має вирішуватися Солонянським районним судом Дніпропетровської області.

Слід зазначити, що розгляд клопотання старшого слідчого СВ Солонянського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Солонянського відділу Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000465, за наслідками розгляду якого Жовтневим районним судом м.Дніпропетровська постановлена оскаржувана ухвала від 02 вересня 2019 року, відбувся на підставі відповідного рішення Дніпровського апеляційного суду, яким у зв`язку з відсутністю суддів з чинними повноваженнями Солонянського районного суду Дніпропетровської області, підсудність розгляду клопотання була визначена Жовтневому районному суду м.Дніпропетровська.

Проте, станом на день звернення ОСОБА_2 до суду з клопотанням про скасування арешту майна, Солонянський районний суд Дніпропетровської області працює в звичайному режимі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 32, 218, 303, 304, 306 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000465 повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1