Справа № 355/1618/19
Провадження № 1-кс/355/768/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
обрання запобіжного заходу

08 листопада 2019 року слідчий суддя Баришівського районного судe Київської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 за матеріалами досудового розслідування, № 0000404 від 31.10.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 ..

Зазначене клопотання обґрунтовує тим, що 31 жовтня 2019 року, близько 17:30 години, дві невстановлені на даний час особи чоловічої статі, незаконно проникли до будинку АДРЕСА_1 , де застосовуючи фізичне насильство, до власниці житла ОСОБА_8 , відкрито заволоділи грошовими коштами в сумі 46 000 грн., 700 доларів США , 70 Євро та двома ноутбуками один з яких марки "Lenovo", що належали ОСОБА_8 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, завдавши останній майнової шкоди.

Досудовим розслідуванням встановлена причетність до даного кримінального правопорушення ОСОБА_9 ОСОБА_10 та ОСОБА_6 та встановлено, що ОСОБА_9 та ОСОБА_6 прийшли до будинку потерпілої в той час як ОСОБА_10 чекав їх в автомобілі, який стояв в лісосмузі за межами СТ «Сулимівське-1», Баришівського району Київської області. В ході пограбування ОСОБА_9 почав наносити потерпілій тілесні ушкодження, а ОСОБА_6 побачивши це злякався та втік з місця події.

Умисні дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч. 3 ст. 187 КК України.

05.11.2019 року ОСОБА_6 , затримано у порядку ст. 208 КПК України.

06.11.2019 з додержанням порядку та строків, встановлених ст.ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3ст. 187 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- протоколом огляду від 31 жовтня 2019 року за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було оглянуто дачний будинок та місце де зі слів потерпілої ОСОБА_11 знаходилися грошові кошти та ноутбук «Lenovo» мобільний телефон, якими заволодів ОСОБА_9 ;

- протоколом обшуку від 06 листопада 2019 року за адресою: АДРЕСА_3 ;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 01 листопада 2019 року.

- протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_11 від 07 листопада 2019 року, у ході якого ОСОБА_11 впізнала ОСОБА_6 як особу, яка 31 жовтня 2019 року приблизно о 17:30 в будинку АДРЕСА_4 , вчинила напад на неї та незаконно заволоділа належній їй грошовими коштами та ноутбуком «Lenovo»;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , яка вказала, що 28.10.2019 по вул. № 3, бачила двох невідомих осіб чоловічої статі, які ходили по АДРЕСА_5 .

Враховуючи викладене просить обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити з підстав, викладених в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечують.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48 ), відповідно до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті в суді.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 3 ст. 187 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, постійне місце проживання, сімейний стан підозрюваного, роль підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою.

Підозрюваний має не задовільний стан здоров`я, має постійне місце проживання, родину, до кримінальної відповідальності притягується вперше, постійної роботи не має.

Доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також продовжувати злочинну діяльність, знищувати докази по справі та те, що підозрюваний може чинити тиск на потерпілу та інших підозрюваних в даному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними та не підтвердженими матеріалами клопотання. Слідчим суддею зазначається, що у клопотанні прокурора не у повному обсязі викладені всі обставини щодо наявності зазначених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім того, в матеріалах наявні докази того, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має родину, має позитивні характеристики, до кримінальної відповідальності притягається вперше, відсутні будь-які докази повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та того, що підозрюваний має негативні характеристики.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки прокурор не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

З огляду на викладене, в судовому засіданні встановлено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про те, який запобіжний захід відносно підозрюваного слід застосувати, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, як такий що зможе забезпечити належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

- здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзду в Україну.

- прибувати за кожним викликом суду, прокурора та слідчого;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим, прокурором чи судом;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- носити електронний засіб контролю.

Суд вважає, що зазначений запобіжний захід повною мірою зможе забезпечити контроль за підозрюваним, та через значну відстань між місцями проживання підозрюваного, який та потерпілого, унеможливить будь-який тиск підозрюваного на потерпілого, та будь-який контакт між ними.

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 181, 194 КПК України,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_7 за матеріалами досудового розслідування, № 0000404 від 31.10.2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Старе, Бориспільського район, Київської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , офіційно не працюючого, не депутата, не одруженого, раніше не судимого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання АДРЕСА_3 , строком на два місяці, а саме з 08.11.2019 року до 07.01.2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Старе, Бориспільського район, Київської області, проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , офіційно не працюючого, не депутата, не одруженого, раніше не судимого, наступні обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України , а саме:

- здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзду в Україну;

- прибувати за кожним викликом суду, прокурора та слідчого;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим, прокурором чи судом;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити з 08.11.2019 року до 07.01.2020 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладеного на нього обов`язку, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

На підставі ст. 535 ч. 4 КПК України слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000404 повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у КП №0000404.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1