Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/3952/2019 Справа №641/7846/19
УХВАЛА
02 жовтня 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі :
головуючого слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
В своєму клопотанні слідчий посилається на те, що 28.04.2018 до Слобідського ВП ГУНП в Харківській області звернулась з заявою громадянка ОСОБА_4 про те, що в період часу з 18 години 15 хвилин 27.04.2018 до 18 години 30 хвилин 28.04.2018, невстановлена особа шляхом пошкодження вікна проникла до квартири АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала її майно.
Вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено проведення наступних слідчих дій, а саме: 29.04.2018 допитаний в якості свідка ОСОБА_5 ; 03.05.2018 отримана ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова про призначення трасологічної експертизи; 14.05.2018 долучений висновок експерта про проведення трасологічної експертизи; 03.05.2018 отримана ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова про призначення трасологічної експертизи; 15.05.2018 долучений висновок експерта про проведення трасологічної експертизи; 04.05.2018 старшим слідчим Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 в якості потерпілої допитана ОСОБА_4 ; 10.05.2018 отримана ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова про призначення товарознавчої експертизи; 16.05.2018, 25.10.2018, 18.04.2019, 03.09.2019 надані доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України.
На даний час у кримінальному провадженні особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено, для закінчення досудового розслідування необхідно провести наступні слідчі дії: допит можливих свідків даного кримінального правопорушення, встановлення особи злочинця, для подальшого проведення із ним слідчих дій та повідомлення про підозру у скоєнні даного кримінального правопорушення, із подальшою перспективою направлення кримінального провадження із обвинувальним актом до суду.
Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, однак їх отримання потребує додаткового часу строком не менш ніж 12 місяців.
Слідчий в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяви про розгляд клопотання про продовження строку досудового розслідування за її відсутності.
Прокурор в судове засідання не з,явився.
Дослідивши надані докази та матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Частиною 1 ст. 219 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Досудове розслідування повинно бути закінчено: 1) протягом одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст.219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
В поданому клопотанні слідчим доведено, що на даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій, а також необхідно продовжити строк досудового розслідування, визначеного у клопотанні, достатнього для потреб досудового розслідування.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219,294,295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя- ОСОБА_1