Ухвала
Іменем України
05 серпня 2019 року

м. Київ
справа № 334/5277/17
провадження № 51-3837ск19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника Акціонерного товариства (далі АТ) «МетаБанк» адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 02 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги,
встановив:
Як убачається з матеріалів провадження за скаргою, ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 23 березня 2018 року відмовлено у задоволенні скарги представника ПАТ «МетаБанк» ОСОБА_5 на постанову слідчого СВ ЗМУ ГУ МВС України в Запорізькій області ОСОБА_6 від 26 квітня 2014 року про закриття кримінального провадження №0000454.
Запорізький апеляційний суд ухвалою від 02 липня 2019 року, керуючись п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), апеляційну скаргу представника заявника АТ «МетаБанк» адвоката ОСОБА_4 на вказану ухвалу слідчого судді повернув апелянту.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 , не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить його скасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Свої вимоги мотивують тим, що апеляційний суд безпідставно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та повернув його апеляційну скаргу, оскільки неповною мірою врахував та перевірив доводи, наведені в його апеляційній скарзі щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.
Перевіривши доводи в касаційній скарзі та копію судового рішення, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката слід відмовити з огляду на таке.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 395 КПК передбачено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, при цьому згідно з ч. 3 вказаної статті, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Отже для особи, яка оспорює рішення слідчого судді, ухвалене за викликом цієї особи, початком (початковим моментом) перебігу строку для подання апеляційної скарги є момент проголошення такого рішення.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК визначено, що апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження, й особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З положення ч. 1 ст. 117 КПК випливає, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визнано поважною причину пропуску цього строку. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а вирішення цього питання покладається на розсуд суду.
Крім того, з огляду на системний аналіз норм процесуального закону під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані дійсно з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнювали можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Як убачається з копії ухвали апеляційного суду представник заявника АТ «МетаБанк» адвокат ОСОБА_4 , не погоджуючись з ухвалою слідчого судді від 23 березня 2018 року, поза межами строку на апеляційне оскарження подав апеляційну скаргу, в якій порушив питання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності пропуску цього строку ОСОБА_4 зазначив, що оскаржувану ухвалу до АТ «МетаБанк» судом першої інстанції не було направлено, а її копію товариство отримало лише 04 квітня 2019 року.
За наслідками розгляду вказаного клопотання апеляційний суд ухвалою від 02 липня 2019 року відмовив у його задоволенні та повернув ОСОБА_4 його апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами.
Приймаюче зазначене рішення, апеляційний суд виходив з того, що представник ПАТ «МетаБанк» ОСОБА_5 був присутній в судовому засіданні 23 березня 2018 року при оголошенні ухвали і, відповідно, був обізнаний про її зміст та мав можливість оскаржити вказану ухвалу у передбачений законом строк.
Разом з тим, апеляційну скаргу, в якій порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 23 березня 2018 року, представник ПАТ «МетаБанк» подав до суду апеляційної інстанції в понад річний строк, тобто із суттєвою тривалістю пропуску встановленого законом п`ятиденного строку на її оскарження.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 127/17092/18, особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.
Зважаючи на наведене, Верховний Суд погоджується з висновком апеляційного суду про те, що вказана представником АТ «МетаБанк» причина пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважною, тобто не є такою, що перешкодила раніше подати апеляційну скаргу.
Верховний Суд виходить з того, що в цій справі наведене адвокатом обґрунтування причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження, є явно недостатнім для того, щоб суд апеляційної інстанції міг визнати цю причину поважною і такою, що об`єктивно зумовила таку тривалу затримку (понад рік) подання ОСОБА_4 апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, особливо з огляду на те, що представнику АТ «МетаБанк» було достовірно відомо про зміст постановленої ухвали, порядок та строк її оскарження.
Таким чином, з урахуванням положень п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК та доводів клопотання ОСОБА_4 про необхідність поновлення строку на апеляційне оскарження, які аналогічні доводам його касаційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про те, що апеляційна скарга відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК підлягає поверненню, оскільки представником АТ «МетаБанк» не наведено причин, які б свідчили про поважність пропуску ним зазначеного строку.
Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які передбачені ст. 412 КПК та які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Верховний Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника АТ «МетаБанк» адвоката ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 02 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3