МИКОЛАЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/812/579/19 Головуючий у суді першої інстанції: ОСОБА_1
Категорія: п. 2 ч. 1 ст. 309 КПК України Доповідач апеляційного суду: ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2019 року м. Миколаїв
Миколаївський апеляційний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря ОСОБА_5
розглянув у відкритому судовому засіданні в рамках кримінального провадження № 0000343 матеріали за апеляційною скаргою прокурора Баштанської місцевої прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 17 серпня 2019 року, якою у відношенні:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Капітоловка Ізюмського району Харківської області, неодруженого, непрацюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
- відмовлено у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_8 ,
підозрюваний ОСОБА_7 .

Короткий зміст вимог апеляційної скарги прокурора.
Просить скасувати ухвалу слідчого судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 17 серпня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .
Короткий зміст рішення слідчого судді суду першої інстанції.
Ухвалою слідчого судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 17 серпня 2019 року відмовлено в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 .

Узагальнені доводи апеляційної скарги прокурора.
Вважає ухвалу слідчого судді необґрунтованою.
На думку апелянта, слідчим суддею помилково зроблено висновок про відсутність обґрунтованої підозри.
На переконання апелянта, ОСОБА_7 був реально обізнаний про протиправні дії ОСОБА_9 і був учасником протиправних дій.
Стверджує, що органом досудового розслідування доведено наявність ризиків.
Менш суворі запобіжні заходи, на переконання апелянта, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, належної поведінки підозрюваного та виконання ним процесуальних рішень.

Встановлені слідчим суддею суду першої інстанції обставини.
СВ Баштанського ВП ГУНП в Миколаївській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000343 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 15 і частини 2 статті 146, частиною 3 статті 189, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України (надалі КК України).
Слідчий суддя, відмовляючи в задоволенні клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовував недоведеністю прокурором обґрунтованості підозри.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини.
Заслухавши доповідача про зміст оскаржуваної ухвали, доводи, викладені в апеляційній скарзі, пояснення прокурора на підтримку апеляційної скарги, пояснення підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволенні апеляційної скарги прокурора та просили залишити без змін ухвалу слідчого судді, вивчивши матеріали судового та кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги в її межах, суд визнає апеляційну скаргу такою, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Відмовляючи в задоволенні клопотання, слідчий суддя послався на відсутність даних щодо обґрунтованої підозри.
Однак, такі висновки не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.
Згідно з визначеним Європейським судом з прав людини поняттям, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
Так, наявні докази, які містяться в матеріалах кримінального і судового провадження, зокрема: дані показань потерпілого ОСОБА_10 та свідка ОСОБА_11 , дані протоколу огляду місця події від 15 серпня 2019 року; дані протоколу обшуку від 15 серпня 2019 року; дані протоколу проведення слідчого експерименту від 16 серпня 2019 року, у сукупності свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 15 і частини 2 статті 146, частиною 3 статті 189 КК України. В ході кримінального провадження встановлені обставини, які є достатніми для обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні даних злочинів (кримінальних правопорушень) на момент його повідомлення.

За такого, посилання слідчого судді на необґрунтованість підозри відносно ОСОБА_7 є безпідставними.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Матеріали провадження містять дані, які вказують на наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.
Так, як слідує із матеріалів провадження ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні середньої тяжкості злочину, який не реалізований до кінця та тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 5 (п`яти) до 10 (десяти) років із конфіскацією майна, знає місце роботи і проживання потерпілого, не встановлено місцезнаходження мобільного телефону з якого телефонували потерпілому.
Наведені обставини в сукупності дають можливість припускати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_10 , може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення, та може продовжити вчинення кримінального правопорушення, свідчить про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України.
Згідно частини 4 статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , обставин вчиненого та доказів його причетності, даних про особу підозрюваного, апеляційний суд вважає, що прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний, не зможе запобігти вказаним ризикам.
Враховуючи вищенаведене та беручи до уваги доведеність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, серйозність звинувачення, пред`явленого підозрюваному, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у кримінальних правопорушенням, у вчиненні яких він підозрюється, даних про особу підозрюваного, зокрема: відсутність судимостей, наявність позитивної характеристики, наявність постійного місця проживання, його участь в АТО, апеляційний суд приходить до висновку про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини 5 статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 376, 405, 407, 409, 411, 412, 418, 419, 422, 424, 532 КПК України,
п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу прокурора Баштанської місцевої прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 17 серпня 2019 року відносно ОСОБА_7 - скасувати.
Постановити нову ухвалу.
У задоволенні клопотання слідчого СВ Баштанського ВП ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_12 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк дії ухвали закінчується 13 жовтня 2019 року включно.
На підставі частини 5 статті 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки:
- не відлучатися з м. Ізюм, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утриматися від спілкування з підозрюваними, потерпілим та свідками у даному кримінальному провадження.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді: