Справа № 640/6625/15-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву потерпілої ОСОБА_4 про скасування обтяжень транспортного засобу по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 07.02.2015 р. відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Іверське, Олександрівського району, Донецької області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей 2011 р.н. та 2016 р.н., не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , засудженого вирок Київського районного суду м. Харкова від 19.04.2018 року,

ВСТАНОВИВ:
Потерпіла ОСОБА_4 звернулась до суду з заявою, відповідно до якої просить для реалізації транспортного засобу зняти з нього всі наявні обмеження, які наявні на сьогоднішній день, а саме арешт та статус речового доказу, для задоволення її позовних вимог по відношенню до ОСОБА_5 , якого визнано винним вироком Київського районного суду м. Харкова від 19.04.2018 р. Посилається на те, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.04.2018 р. на автомобіль Fiat Doblo, д/н НОМЕР_1 , 2007 р.в., реєстрація в ДАІ № 1403, технічний паспорт НОМЕР_2 від 28.03.2014 р., було накладено арешт з метою забезпечення її цивільного позову, як потерпілої, для відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Вказаний транспортний засіб також проходить по справі в якості речового доказу. На даний час вирок суду набрав законної сили, позовні вимоги за цивільним позовом задоволено. Посилається на те, що транспортний засіб знаходиться в приватного виконавця, в якого знаходяться на виконанні виконавчі листи.
Заявник, відповідно до поданої до суду заяви, слухання справи просила проводити без її участі.
Прокурор проти задоволення заяви потерпілої про скасування арешту на транспортний засіб не заперечував.
Обвинувачений та його захисник в судове не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Суд, перевіривши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви потерпілої, виходячи з наступного.
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходилось кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 286 КК України.
Вироком Київського районного суду м. Харкова від 19.04.2019 року ОСОБА_5 визнано винним у скоєнні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України та призначено покарання у вигляді 8 (вісім) років позбавлення волі з позбавленням права керування транспортними засобам на 3 (три) роки. На підставі п. «в» ст. 1 Закону України «Про амністію у 2016 році» - звільнено ОСОБА_5 , від відбування покарання.
Цивільний позов ОСОБА_6 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 8134,30 грн. (вісім тисяч сто тридцять чотири гривні 30 коп.), в рахунок відшкодування моральної шкоди 1 000 000,00 грн. (один мільйон гривень), в рахунок відшкодування витрат, пов`язаних з наданням юридичної допомоги 5 000, 00 грн. (п`ять тисяч гривень), а загалом 1 013 134, 30 грн. (один мільйон тринадцять тисяч сто тридцять чотири гривні 30 коп.).

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 18.04.2019 року вирок Київського районного суду м. Харкова від 19.04.2018 року стосовно ОСОБА_5 залишено без змін.
Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Приписами ч. 5 ст. 128 КПК України встановлено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.04.2018 року задоволено заяву потерпілої ОСОБА_4 про забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову ОСОБА_4 , шляхом накладення арешту на автомобіль «Fiat Doblo», 2007 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 від 28.03.2014 року, зареєстрований в ДАІ код №1403.
Разом з тим, в матеріалах кримінального провадження наявна ухвала слідчого судді Київського районного м. Харкова від 10.02.2015 року, відповідно до якої накладено арешт на майно ОСОБА_5 , а саме: автомобіль «Фіат Добло», р.н. НОМЕР_1 , шляхом заборони його відчуження, продажу та керування. Зберігання автомобіля «Фіат Добло», р.н. НОМЕР_1 , доручено працівникам спеціального майданчика ГУМВС України в Харківській області.
Відповідно до вказаної ухвали арешт, накладений на автомобіль «Фіат Добло», р.н. НОМЕР_1 , накладено на транспортний засіб саме як на речовий доказ по кримінальному провадженню /т. 1 а.с. 21/.
Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , центр НОМЕР_3 , вбачається, що транспортний засіб Fiat Doblo», 2007 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , зареєстровано за ОСОБА_5 /т.1 а.с. 16/.
Відповідно до приписів п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, з поміж іншого, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Приписами Приписами ч. 1 ст. 158 ЦПК України встановлено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Пунктом 14 ч. 1 ст. 537 КПК України закріплено, що під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 539 КПК України передбачено, що клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини першої статті 537 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги той факт, що вирок Київського районного суду м. Харкова від 19.04.2018 року залишено без змін, в тому числі в частині вирішення питання цивільного позову ОСОБА_4 , арешт на транспортний засіб, який є речовим доказом по кримінальному провадженню, було накладено в тому числі з метою забезпечення виконання цивільного позову потерпілої, суд дійшов висновку про доцільність скасування вжитих судом арештів на вказаний транспортний засіб з метою забезпечення виконання цивільного позову потерпілої.
Керуючись ст.ст. 128, 170, 372, 537, 539 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_4 про скасування обтяжень транспортного засобу задовольнити.
Скасувати арешт на майно ОСОБА_5 , а саме: автомобіль «Фіат Добло», р.н. НОМЕР_1 , шляхом заборони його відчуження, продажу та керування, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.02.2015 р.
Скасувати арешт на автомобіль «Fiat Doblo», 2007 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , технічний паспорт НОМЕР_2 від 28.03.2014 року, зареєстрований в ДАІ код №1403, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.04.2018 року.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи діб з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1