25.09.2019
Справа №642/6623/19
Провадження №1кп/642/3600/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 рок м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженні №0002332 від 23.09.2019,-

ВСТАНОВИВ:

Cлідчий Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 22.09.2019 під час огляду місця події який проводився на ділянці місцевості біля буд. 52 по вул. Полтавський шлях у м. Харкові, а саме: автомобіль «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від нього у кількості 5 шт., свідоцтво про реєстрацію ТЗ «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 - серії НОМЕР_2 , згідно якого даний транспортний засіб належить ОСОБА_3 , посвідчення водія серія НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 , накладну № 408 від 22.09.2019 на дрова т/п 8 м кубічних та поліна деревини невстановлених порід у кількості близько 300 штук, які знаходяться у кузові (розмір - довжина 4 м, висота 1,6 м, ширина 2,4 м) автомобіля «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 , який повністю заповнений полінами деревини різних розмірів.

Як вбачається з наданих матеріалів кримінального провадження, в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002332 від 23.09.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом того, що 22.09.2019 до Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що біля буд. 56 по вул. Полтавський шлях у м. Харкові, працівники поліції зупинили автомобіль марки «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , який перевозив в кузові поліна деревини невстановлених порід у кількості близько 300 штук, без відповідних маркувальних бирок.

22.09.2019 в період часу з 12:10 год по 13:25 год. під час огляду місця події, який проводився на ділянці місцевості біля б. 52 по вул. Полтавський шлях у м. Харкові вилучено: автомобіль «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від нього у кількості 5 шт., свідоцтво про реєстрацію ТЗ «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 - серії НОМЕР_2 , згідно якого транспортний засіб належить ОСОБА_3 , посвідчення водія серія НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 , накладну № 408 від 22.09.2019 на: дрова т/п 8 м кубічних та поліна деревини невстановлених порід у кількості близько 300 штук, які знаходяться у кузові (розмір- довжина 4 м, висота 1,6 м, ширина 2,4 м) автомобіля «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 . Вказаний кузов повністю заповнений полінами деревини різних розмірів.

Вказана накладна викликає сумнів у дійсності, накладна має незаповнені графи, номер накладної, а саме: 408 не відображається за обліком у електронному сервісі перевірки легальності та походження деревини Державного агентства лісових ресурсів України, та не відповідає спеціалізованій формі товарно-транспортної накладної при перевезенні деревини автомобільним транспортом, затвердженої Наказ Міністерства інфраструктури України, Міністерства аграрної політики та продовольства України 29.11.2013 № 961/707, зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 06.12.2013 р.за № 2070/24602.

Крім того, згідно пошуку на офіційному інтернет-сайті Державного агентства лісових ресурсів за реєстраційним номером автомобілю є відомості, а саме №ТТН ХРА 193619, дата 12.11.2018, отримувач ОСОБА_5 , водій ОСОБА_6 , інші відомості щодо перевезення вказаним автомобілем лісоматеріалів, зокрема у вересні 2019 року, відсутні.

Також, ОСОБА_4 надав пояснення згідно з яким, 22.09.2019 приблизно о 09.00 год. керуючи автомобілем «КАМАЗ 5511» д.н.з. НОМЕР_1 він приїхав на приватний склад, який знаходиться у м. Зміїв та придбав у ОСОБА_7 деревину (дуб та ясен) у формі чурки у кількості 8 м кубічних, вартістю 5600 грн., яку загрузили до багажного відділення автомобілю «Камаз», який належить другу ОСОБА_4 ОСОБА_8 . Придбавши деревину у власних цілях, ОСОБА_4 віз її за адресою: м. Харків, вул. Золочівська, 14. Від продавця у ОСОБА_4 залишилась накладна №408 від 22.09.2019 з мокрою печаткою. Порядок перевезення деревини на автотранспорті ОСОБА_4 невідомий. Окрім накладної ОСОБА_7 не видавав ОСОБА_4 спеціалізовану форму ТТН та бирки на деревину.

Враховуючи викладене, слідчий зазначає про необхідність у накладенні арешту на це майно та документи з метою збереження речових доказів і позбавлення права при розслідуванні провадження на його відчуження, розпорядження та користування цим майном, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Дослідивши надані матеріали, суд приходить до висновку, що вказане клопотання підлягає поверненню прокурору, виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне майно за ухвалою слідчого судді.

Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. 94, ст.132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
В силу вимог ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норму закону.
У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна є видом втручання у право на мирне володіння майном, що закріплено у ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини втручання у це право має мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Зазначені вимоги у контексті застосування заходів забезпечення кримінального провадження вимагаються визначення статусу суб`єкта, майно якого підлягає арешту у кримінальному провадженні та законної мети здійснення такого обмеження відповідного права.

Відповідно до вимоги ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: 1. З клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

2. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

3. У клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено:

1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

4. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути співмірною із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

5. Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що вищевказане клопотання слідчого про арешт майна подано до суду в порушення вимог ст. 171 КПК України, а саме відсутні докази існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що зазначене у клопотанні майно є доказом злочину, а також відсутні документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати ( технічний паспорт, свідоцтво про реєстрацію ТЗ), або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, або обґрунтування неможливості надати такі документи згідно роз`яснень, викладених у п. 19 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року, не зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди. Стаття 246 КК України передбачає заподіяння істотної шкоди, але матеріали клопотання не містять докази заподіяння істотної шкоди діями будь-яких осіб.

Згідно вимоги ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0002332 від 23.09.2019 повернути прокурору Холодногірського відділу Харківської міської прокуратури №1 ОСОБА_9 та встановити строк в сімдесят дві години для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити вимоги ч. 3 ст. 172 КПК України, згідно яких тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1