Справа № 496/4016/19
Провадження № 1-кс/496/2556/19
У Х В А Л А

15 жовтня 2019 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання слідчого СВ Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця республіки Грузія, не працюючого, місця реєстрації немає, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого в силу ст. 89 КК України,

за матеріалами кримінального провадження № 0000610 від 12.10.2019, за ознаками ч.2 ст. 194 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому вказує на те, що 11.10.2019 року приблизно о 21.00 год., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , знаходячись в с. Маяки Біляївського району Одеської області, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_7 на підставі того, що останній вступив в стосунки з його дочкою ОСОБА_8 , виник намір направлений на умисне знищення майна ОСОБА_7 шляхом підпалу. Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на умисне знищення чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_5 на таксі направився за місцем мешкання ОСОБА_7 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , який він орендує. Продовжуючи свої злочинні дії та прибувши за вказаною адресою, через хвіртку та незачинені на замок двері проник до приміщення будинку АДРЕСА_2 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , де діючи умисно, протиправно, з хуліганських мотивів, розуміючи характер суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, підпалив за допомогою запальнички шматок ганчірки, яка знаходилась в приміщенні будинку та палаючу кинув на ліжко в одній з кімнат, від чого останнє зайнялось та розпочалась пожежа. В результаті підпалу будинок було пошкоджено, а ОСОБА_5 з місця події зник. За даним фактом 12.10.2019 року СВ Біляївського ВП ГУНП в Одеській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000610 за ч.2 ст. 194 КК України. 13.10.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України. Посилаючись на обґрунтованість підозри у скоєнні вказаного злочину, а також на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий ОСОБА_6 звернувся до суду з вказаним клопотанням.

12.10.2019 року о 14.30 год. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 .

13.10.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні на задоволенні клопотання наполягав, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати інший, більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме: домашній арешт.

Вислухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п. 84 рішенні ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», п.4 ст. 5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви», № 48297/99, п.43, ЄКПЛ 2002-ІІ).

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри підтверджена матеріалами, доданими до клопотання.

ОСОБА_5 не судимий в силу ст. 89 КК України, разом з тим, він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, місця реєстрації на території України немає, не працює, утриманців немає, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а тому наявний ризик того, що він може переховуватися від органу досудового розслідування. Вказані обставини підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

При цьому доводи підозрюваного в тій частині, він має на утриманні шестеро дітей, нічим не підтверджені, до того ж, підозрюваний пояснив, що у свідоцтві про народження дітей батьком він не вказаний.

Дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним тяжкого злочину дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, який виправдовує тримання підозрюваного під вартою.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, прокурор в судовому засіданні не довів.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно п. 3 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. З урахуванням особи підозрюваного, його віку та стану здоров`я, майнового стану, обставин злочину, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах розмірів, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, який передбачений для осіб, підозрюваних чи обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину, а саме: у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 160560 грн. (80х2007).

Керуючись ст. ст. 176-178,182-184, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Одеському слідчому ізоляторі.

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з дня затримання, тобто з 12 жовтня 2019 року по 10 грудня 2019 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 160560 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1