КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 липня 2019 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_1 за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особи, яка притягається до відповідальності ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві заяву адвоката ОСОБА_5 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про відвід судді,
В С Т А Н О В И В
До Київського апеляційного суду надійшла заява представника потерпілого, в цій справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7 від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_8 на постанову судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19.01.2018 про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ст.124 КУпАП.
Подана заява про відвід судді обґрунтовується тим, що постановою Київського апеляційного суду від 30.05.2019 під головуванням судді ОСОБА_7 власнику транспортного засобу "CHRYSLER", д.н.з. НОМЕР_1 . ОСОБА_8 поновлено строк на апеляційне оскарження постанови Шевченківського районного суду міста Києва від 19.01.2019 про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ст.124 КУпАП. Однак, на переконання адвоката ОСОБА_5 суддя ОСОБА_7 не може безсторонньо та неупереджено розглядати дану справу, так як вона поновила строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, яка набрала законної сили 30.01.2018 апелянту, яка не є учасником дорожнього руху і не має законних підстав оскаржувати постанову від 19.01.2018 відносно ОСОБА_3 і це питання вирішено суддею одноособово без виклику сторін.

Заслухавши доповідь судді, доводи адвоката ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які підтримали подану заяву про відвід судді ОСОБА_7 , думку ОСОБА_3 та його адвоката ОСОБА_6 , які заперечили проти поданої заяви, їх пояснення, дослідивши матеріали справи і з`ясувавши питання, які виникли під час дослідження, перевіривши доводи заяви, суд виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП України провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі додержання законності.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення і не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно не передбачають порядку розгляду заяви про відвід та самовідвід.

Водночас, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Так, п. 4 Рішення Ради суддів України 08.06.2017 № 34, роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини адміністративне правопорушення Суд розглядає в контексті дрібного кримінального правопорушення так як на таку категорію справ поширюється дія Протоколу № 7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Лучіанова проти України», «Швидка проти України»).

Отже, оскільки Європейський суд з прав людини адміністративне правопорушення прирівнює до дрібного кримінального правопорушення, за відсутності в Кодексі України про адміністративні правопорушення норм, що визначають правила відводу (самовідводу), з метою додержання принципу законності виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі кримінального процесуального права при вирішенні цього питання, а саме ст. ст.75, 81 КПК України.

Так, ст.75 КПК України дає вичерпний перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Натомість, дослідивши заяву про відвід судді ОСОБА_7 , суд вважає, що її слід залишити без задоволення, оскільки заявником ОСОБА_5 не наведено будь-яких посилань на конкретні факти, які б свідчили упередженість судді ОСОБА_7 . Крім того, подана заява по своїй суті зводиться виключно до непогодження з постановою Київського апеляційного суду від 30.05.2019, постановленою суддею ОСОБА_7 про поновлення ОСОБА_8 строку на апеляційне оскарження, яка набрала законної сили і оскарженню не підлягає, тоді як по суті апеляційна скарга ОСОБА_8 на постанову Шевченківського районного суду міста Києва від 19.01.2018 ще не розглядалася .
Поряд з цим суд звертає увагу на наступному.
Згідно приписів ст.269 КУпАП, потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. Потерпілий має право знайомитись з матеріалами справи, заявляти клопотання, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.
Враховуючи, що матеріалами справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 за ст.124 КУпАП підтверджується завдання адміністративним правопорушенням ОСОБА_8 , як власнику транспортного засобу "CHRYSLER" д.н.з. НОМЕР_1 майнової шкоди, так як ДТП відбулось за участі автомобіля, який належить їй на праві власності (а.с. 3, 59), то в розумінні ст.269 КУпАП ОСОБА_8 є потерпілою у даній справі.

При цьому, в п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії» Європейський суд з прав людини вказує на дотримання принципу ? "res judicata", згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відтак, прийняття суддею ОСОБА_7 рішення про поновлення ОСОБА_8 строку на апеляційне оскарженняпостанови суду першої інстанції не може свідчити про наявність сумніву в неупередженості судді при розгляді даних матеріалів в судовому порядку, тоді як заявлений адвокатом ОСОБА_5 відвід судді ОСОБА_7 є нічим іншим, як незгодою з прийнятим цією суддею рішення, що суперечить принципу "res judicata" (остаточності судового рішення в цій частині).

Інших обставин, передбачених діючим законодавством, які б могли бути підставою для відводу судді ОСОБА_7 в ході розгляду наявної заяви встановлено не було.
Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ
В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_7 ? відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Справа №761/38644/17
Апеляційне провадження № 05.19/824/15/2019
Суддя в апеляційній інстанції ОСОБА_1