Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.10.2019 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді матеріали судового провадження №11-сс/4806/501/19 за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.09.2019.
Цією ухвалою задоволено клопотання заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано вказаний запобіжний захід строком на 60 днів, а саме до 11 год. 50 хв.- 15.11.2019 із визначенням розміру застави у розмірі 75 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 144 075 грн. щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кюрдамір Кюрдамірського району Республіки Азербайджан, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , азербайджанця, громадянина України, приватного підприємця, не одруженого, не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Цією ж ухвалою у разі звільнення ОСОБА_6 з-під варти внаслідок внесення застави на ОСОБА_6 покладено обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Із клопотання вбачається, що слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000082 від 29.03.2019, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. ч.1, 2 ст. 307 КК України. Підставою для початку досудового розслідування та внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стали матеріали УСБУ в Закарпатській області. Під час проведення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення встановлено, що ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою протиправного збагачення, в порушення вимог Законів України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», вчинив злочин у сфері обігу наркотичних засобів за наступних обставин.

-2-

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , діючи умисно, з корисливих мотивів, у невстановлений слідством час придбав та незаконно зберігав з метою збуту до 20.08.2019, наркотичний засіб «метамфетамін». Зокрема, 20.08.2019, близько 19 год. 16 хв. ОСОБА_6 , за попередньою домовленістю зустрівся з громадянином із зміненими анкетними даними ОСОБА_9 , який був залучений до контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки по місцю свого проживання за адресою АДРЕСА_2 , де ОСОБА_9 передав ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 1000 грн. двома купюрами номіналом по 500 грн., після чого ОСОБА_6 передав ОСОБА_9 наркотичний засіб «метамфетамін», який був упакований у шматок фольги. Окрім того, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою збуту, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно небезпечних наслідків, незаконно зберігав за своїм місцем проживання до 17.09. 2019, близько 09 год., поки працівниками СУ ГУ НП в Закарпатській області спільно з працівниками УСБУ в Закарпатській області було проведено санкціонований судом обшук на підставі ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області №539/8669/19 за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 , в АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та в подальшому належним чином вилучено: згорток з фольгою в середині якого знаходилась кристалічна речовина вагою близько 1 гр., яка за зовнішніми ознаками подібна до наркотичного засобу «метамфетамін», прозорий поліетиленовий пакунок з подрібненою речовиною рослинного походження яка за зовнішніми ознаками подібна до особливо небезпечного наркотичного засобу «канабіс», та речовину коричневого кольору вагою близько 100 гр., яка згідно проведеного експрес тесту працівниками УПМП Закарпатської митниці ДФС містить в собі особливо небезпечний наркотичний засіб «канабіс».

Дії ОСОБА_6 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.2 ст.307ККУкраїни.

Наявність обґрунтованої підозри, повідомленої стороною обвинувачення ОСОБА_6 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування, а саме: матеріалами негласних слідчих дій; протоколом обшуку за місцем його проживання.

З цих підстав та враховуючи наявність достатніх доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України та існування ризиків переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення,у клопотанні ставиться питання про обрання щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Задовольняючи клопотання, слідчий суддя ухвалу мотивував тим, що ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна та існуванням ризиків того, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків, знаючи та намагаючись уникнути відповідальності за вчинене ним діяння, усвідомлюючи наслідки в разі доведення останньому вини у вчинені вище вказаного злочину, може в подальшому продовжити злочинну діяльність, перешкоджати повному та всебічному досудовому розслідуванню даного кримінального провадження іншим чином, або вчинити інше

-3-

кримінальне правопорушення. Також слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , який є приватним підприємцем, має постійне місце проживання, раніше не судимий, однак будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за збут наркотичних засобів (в провадженні Мукачівського міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_6 ), на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нового, умисного, тяжкого злочину, який являє собою надзвичайну небезпеку для суспільства. Крім того слідчий суддя врахував мотив та спосіб вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. При визначенні згідно ч.3 ст.183 КПК України щодо ОСОБА_6 застави, слідчий суддя врахував положення ч.5 ст.185 КПК України, згідно яких розмір застави щодо особи підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тяжкість злочину в якому підозрюється ОСОБА_6 , дані щодо його майнового стану, зокрема те, що останній є приватним підприємцем. При цьому, слідчий суддя взяв до уваги, що під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , окрім наркотичної речовини було знайдено і та вилучено грошові кошти, проте даних, що вказані грошові кошти отримані з незаконних джерел, зокрема внаслідок збуту наркотичних засобів, клопотання не містить і таких доказів в судовому засіданні не надано ні слідчим, ні прокурором. З урахуванням викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про визначення щодо підозрюваного ОСОБА_6 застави у розмірі 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 144 075 грн., що на думку слідчого судді буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, визначених КПК України.
В апеляційній скарзі, прокурор просить ухвалу слідчого судді від 20.09.2019 щодо підозрюваного ОСОБА_6 скасувати, постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі не менше 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 960 500 грн.. В обґрунтування апеляційних вимог прокурор зазначає про незаконність та невмотивованість ухвали слідчого судді щодо ОСОБА_6 в частині визначення розміру застави, оскільки її розмір невідповідає тяжкості та суспільній небезпечності злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 . При цьому прокурор звертає увагу, що проведена 20.08.2019 оперативна закупка, у ході якої ОСОБА_6 збув наркотичні засоби, виявлена в ході обшуку по місцю проживання останнього значна кількість наркотичних засобів, а також знаходження в провадженні Мукачівського міськрайонного суду відносно ОСОБА_6 кримінального провадження за обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, дають підстави вважати, що ОСОБА_6 у подальшому може продовжувати вчиняти злочини, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів. Також прокурор вказує, що рішення слідчого судді не відповідає п.16 листа ВССУ від 04.04.2013 №511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» щодо

-4-

обов`язку визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та практиці Європейського суду з прав людини, викладеній у рішеннях у справах «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 та «Пунцельт проти Чехії» від 25.04.2000 щодо необхідності визначення розміру застави, яка б забезпечила впевненість у тому, що винна особа не уникне правосуддя.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, пояснення підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 про безпідставність поданої прокурором апеляційної скарги, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора задоволенню не підлягає з таких підстав.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст.370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що в разі обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний, обвинувачений може ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст. 178 КПК України.

В порядку ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків

-5-

підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя повною мірою дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Розглядаючи дане клопотання, слідчий суддя належно дослідив та перевірив наведені в ньому доводи щодо обґрунтованості підозри та наявності ризиків, які, власне, викликали необхідність вжити заходи для забезпечення кримінального провадження шляхом застосування підозрюваній особі запобіжного заходу.
Як вбачається з ухвали, слідчим суддею встановлено, що у СУ ГУ НП в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000082 від 29.03.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.307 КК України. 17.09.2019 ОСОБА_6 затриманий в порядку ст.208 КПК України, цього ж дня ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 20.09.2019 за клопотанням заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП в Закарпатській області щодо ОСОБА_6 обрано запобіжний захід - тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 75 прожиткових мінімумів для працездатних осіб .

При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність прокурором обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, а саме: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_6 відповідає фактичним обставинам справи і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.

-6-
Відповідно до положень ст. ст. 177, 183 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.
Відповідно до положень п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.
Як встановив слідчий суддя і це підтверджується матеріалами провадження ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна,перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків чи іншим чином, продовжити злочинну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Вагомість наявних доказів на підтвердження обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, доведена прокурором та сумнівів у колегії суддів щодо їх повноти та достатності не викликає.

З огляду на викладене, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому злочину, мотив та спосіб його вчинення, існуючі в даному провадженні ризики, особу підозрюваного, апеляційний суд приходить до висновку, що прокурором в судовому засіданні суду першої інстанції була повністю доведена неможливість застосування відносно підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, що в своїй ухвалі при застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу обґрунтовано прийняв до уваги слідчий суддя.

Така позиція суду випливає й із практики Європейського Суду з прав людини про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги прокурора на предмет законності та вмотивованість ухвали слідчого судді щодо ОСОБА_6 в частині визначення розміру застави, колегія суддів звертає увагу на таке.

На підставі ч.3 ст.183 КПК, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч.5 ст. 182 КПКУкраїни розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

-7-

Як убачається із ухвали, визначаючи щодо підозрюваного ОСОБА_6 розмір застави, слідчий суддя взяв до уваги обставини, встановлені ст. ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст. 182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Тому, з урахуванням тяжкості злочину, його високого ступеня суспільної небезпеки, зумовленого тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення, економіки та суспільства в цілому, а також особи підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя прийшов до висновку, що застава у розмірі сімдесят п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків і такий розмір не буде завідомо непомірним для нього.

З вказаним висновком погоджується і колегія суддів. При цьому враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, на переконання колегії суддів, визначений слідчим суддею щодо підозрюваного ОСОБА_6 розмір застави 75 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 144 075грн. є таким, що співвідноситься з даними про особу підозрюваного ОСОБА_6 , обставинами кримінального правопорушення, його тяжкістю та особливою суспільною небезпечністю, а тому відповідає вимогам кримінального процесуального закону, зазначеним в ч. 4 ст. 182 КПК України, згідно яких розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків . Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного.

Поряд з цим, викладені прокурором в апеляційній скарзі посилання щодо необхідності визначення підозрюваному ОСОБА_6 застави в розмірі не менше 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, задоволенню не підлягають з таких підстав.
З матеріалів провадження вбачається, що звертаючись до слідчого судді із поданням про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ініціатор подання, за погодженням з прокурором вказував, що при визначенні розміру застави як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_6 слід врахувати тяжкість інкримінованого йому злочину та його суспільну небезпеку, тобто без зазначення конкретного розміру застави, як і зазначення даних про виключність випадку у розумінні положень ч.5 ст.182 КПК України. Разом з тим, в апеляційній скарзі прокурор вже зазначив про необхідність визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_6 у розмірі не менше 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатни хосіб.
Проте, відповідно до вимог ч. 2 ст. 185 КПК України, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.

-8-

Відтак, при прийнятті рішення колегія суддів враховує, що передбачених ч.2 ст.185 КПК України доповнень, змін до клопотання, або заміну його новим клопотанням, матеріали провадження щодо ОСОБА_6 не містять.

Не є слушними і доводи прокурора, викладені в апеляційній скарзі щодо необхідності врахування факту знаходження у провадженні Мукачівського міськрайонного суду відносно ОСОБА_6 кримінального провадження за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, оскільки із наявної в матеріалах судового провадження копії обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001941 від20.08.2017 вбачається, що ОСОБА_6 у даному кримінальному провадженні обвинувачується у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а саме передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Інші наведені в апеляційній скарзі прокурором доводи, в тому числі тяжкість та особлива суспільна небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 були предметом перевірки та розгляду слідчим суддею.

Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді, немає, а тому ухвалу слід залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора без задоволення.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.09.2019 про обрання щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 75 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 144 075 грн.- без змін.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: