Справа № 527/1702/19
провадження № 1-кс/527/1039/19
У Х В А Л А
іменем України

27 серпня 2019 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000471 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

09 серпня 2018 до суду надійшло клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000471 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
У своєму клопотанні слідчий зазначила, що в грудні 2018 року, невстановлена особа, шляхом пошкодження дверного замка будинку, що знаходяться за адресою с. Бориси, Глобинського р-н, таємно викрала речі домашнього вжитку, а саме плиту металеву припічну яка належить ОСОБА_5 .

Весною 2019 року, невстановлена особа, шляхом злому замка та подальшого відкриття вхідних дверей до житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , проникла до приміщення, звідки таємно для оточуючих викрала матеріальні цінності, а саме металеві припічні плити у кількості 2 шт., чим спричинила майнової шкоди ОСОБА_6 .

В період часу з квітня 2019 по теперішній час невідома особа проникла до приміщення будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , звідки таємно для оточуючих викрала металеві вироби, а саме плиту металеву припічну, чим спричинила майнової шкоди ОСОБА_7 .

В травні 2019 року, невстановлена особа, шляхом пошкодження замку та проникнення до будинку по АДРЕСА_1 , вчинила крадіжку металевих плит без «в`юшок» у кількості 5 шт., що належить ОСОБА_8 .

В червні 2019 року невстановлена особа, шляхом злому вхідних дверей та проникнення до будинку по АДРЕСА_2 , вчинила крадіжку металевих плит у кількості 2 шт., що належить заявниці ОСОБА_9 ..

В червні 2019 року, невстановлена особа, шляхом пошкодження замка проникла до будинку в АДРЕСА_3 , звідки таємно викрав речі домашнього вжитку, а саме плиту металеву припічну у кількості 1 шт.

08 серпня 2019 працівниками поліції було проведено огляд місця події, а саме, огляд за адресою: АДРЕСА_4 , в службовому кабінеті №43 присутності понятих, ОСОБА_10 , добровільно надав для огляду та подальшого вилучення чотири припічні металеві плити, які в користуванні були більше десяти років. В ході огляду було проведено замірювання плит, встановлено, що три з них одного розміру 70 см ( довжина), 40 см (ширина), одна 40 см (ширина) та 40 см (довжина). Оглянуті металеві плити було поміщено в мішок білого кольору та вилучено до Глобинського ВП ГУНП у Полтавській області.

08.08.2019 працівниками поліції було проведено огляд місця події, а саме, огляд за адресою: АДРЕСА_5 , у присутності понятих, ОСОБА_11 , добровільно надав для огляду та подальшого вилучення 3 металеві припічні плити розміром 70 х 40 см, котрі останньому продав ОСОБА_10 . Вищевказані плити було оглянуто та вилучено до Глобинського ВП ГУНП у Полтавській області.

Разом з тим, в ході допиту в якості свідка ОСОБА_11 повідомив, що ОСОБА_10 попри три металевих плити, що були вилучені працівниками поліції, також продав ще п`ять металевих припічних плит розміром 70х40 см, які ОСОБА_11 здав на металобазу в м. Кременчук. Про те, що всі плити, які ОСОБА_10 продав ОСОБА_12 були крадені, останній не знав.

Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене під час огляду 08 серпня 2019 року майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, слідчий просила суд накласти арешт на металеві припічні плити без юшок у кількості 7 штук, які поміщено до кімнати збереження речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам, із залишенням їх в кімнаті зберігання речових доказів.

У судове засідання слідчий Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явилася, направила до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити за її відсутності, клопотання підтримувала.
Володільці майна ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, встановив наступне.
У провадженні слідчого відділу Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000471 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР від 02 серпня 2019 року (а.с.4-7).

08 серпня 2019 року до СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області письмово звернувся ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з добровільною видачею для проведення огляду та подальшого вилучення металевих припічних плит, які він викрав у ОСОБА_14 1 шт., ОСОБА_7 1 шт., ОСОБА_9 2 шт. ( а.с. 8).
Як вбачається із Протоколу огляду місця події від 08 серпня 2019 року, працівниками поліції було проведено огляд місця події, а саме, огляд за адресою: АДРЕСА_4 , в службовому кабінеті №43 присутності понятих, ОСОБА_10 , добровільно надав для огляду та подальшого вилучення чотири припічні металеві плити, які в користуванні були більше десяти років. В ході огляду було проведено замірювання плит, встановлено, що три з них одного розміру 70 см ( довжина), 40 см (ширина), одна 40 см (ширина) та 40 см (довжина). Оглянуті металеві плити було поміщено в мішок білого кольору та вилучено до Глобинського ВП ГУНП у Полтавській області (а.с.9-10).

Як вбачається із письмової заяви, гр. ОСОБА_11 надав працівникам поліції дозвіл на огляд та подальше вилучення металевих виробів, які йому здав ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_5 ( а.с. 11).

Відповідно до протоколу огляду від 08.08.2019 працівниками поліції було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_5 , у присутності понятих, в ході якого ОСОБА_11 , добровільно надав для огляду та подальшого вилучення 3 металеві припічні плити розміром 70 х 40 см, котрі останньому продав ОСОБА_10 . Вищевказані плити було оглянуто та вилучено до Глобинського ВП ГУНП у Полтавській області (а.с. 12-13).

Згідно постанови слідчого від 08 серпня 2019 року вилучені 08.08.2019 металеві припічні плити у кількості 7 штук розміром 70х40 см ( шість штук) та одна плита розміром 40х40 см, визнані та долучені як речові докази у кримінальному провадженні №0000471 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України(а.с. 15,16).

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам суд зазначає наступне.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчим суддею встановлено, що вилучене під час огляду 08 серпня 2019 року майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, може мати значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягати дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України. Разом з тим, слідчим в своєму клопотанні не зазначено обґрунтованих підстав, які свідчать про необхідність залишення речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине, Полтавської області, тому клопотання слідчого підлягає задоволенню в частині накладення арешту на майно, шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам вказаного майна.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000471 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 02 серпня 2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене 08 серпня 2019 року, а саме:

-металеві припічні плити у загальній кількості 7 штук: шість плит - розміром 70х40 см та одна плита розміром 40х40 см, шляхом заборони відчуження власнику, володільцю, чи іншим особам, без залишення їх в кімнаті зберігання речових доказів Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Центральна, 189, м. Глобине, Полтавської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1