справа №622/335/19
провадження №1-кп/619/276/19
У Х В А Л А

31 липня 2019 року м. Дергачі

Судова колегія Дергачівського районного суду Харківської області

у складі: головуючого - судді - ОСОБА_1 ,

суддів: - ОСОБА_2 ,

- ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

представника потерпілої - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі кримінальне провадження №0000368 від 29.10.2018 з обвинувальним актом щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Феськи Золочівського району Харківської області, громадянина України, зареєстрованого за проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_8 за фактом скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000368 від 29.10.2018.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_8 під вартою, обґрунтовуючи наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Обвинувачений та його захисник проти заявленого клопотання не заперечували.
Вислухавши клопотання, думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, судова колегія дійшла наступного висновку.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 11.07.2019 строк тримання під вартою ОСОБА_8 продовжено по 05.08.2019 включно.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_8 умисного особливо тяжкого злочину, свідчить про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.

До того ж, судове провадження по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_8 не завершено, при цьому суд вважає, що існують ризики, які передбачені ст.177 КПК України, у зв`язку з цим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого необхідно продовжити.

Вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд, дотримавшись вимог ст.ст. 176, 177, 178, 183, 194, 197, 199 КПК України, з`ясувавши і дослідивши всі ті обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість продовження строку тримання під вартою, дійшов висновку про те, що заявлені раніше і наявні у кримінальному провадженні ризики не зменшилися.

Відповідно до ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Більш того, у п.48 рішення «Чеботарі проти Молдови» №35615/06 від 13.11.07 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З урахуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, а також вимог ч.3 ст.331 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати продовженим.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 331, 392 КПК України, судова колегія -

П О С Т А Н О В И Л А :

Вважати продовженими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 по 30 вересня 2019 року включно.

Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій особі місця ув`язнення.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3