У Х В А Л А
Іменем України

27 серпня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва: - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора: - ОСОБА_3 ,
у присутності підозрюваного: - ОСОБА_4 ,
за участю захисника: - ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка Сумської області, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, є інвалідом 3-ї групи, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

27.08.2019 року слідчий СВ Деснянського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що в провадженні слідчого відділу Деснянського УПГУНП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0006191 від 26.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
У рамках вказаного кримінального провадження, 26.08.2019 року о 17 годині 20 хвилин ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме в тому, що він 26.08.2019, приблизно о 02 годині 40 хвилину, ОСОБА_4 , знаходячись за адресою: м. Київ,

вул. Шолом Алейхема, 10-А, умисно наніс легкі тілесні ушкодження інспектору Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_7 у зв`язку з виконанням цим працівником своїх службових обов`язків при наступних обставинах.

Так, 26.08.2019 інспектор Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_7 , разом з інспектором Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_8 несли службу з охорони громадського порядку на території Деснянського району міста Києва, в складі екіпажу патрульної поліції Рубін 0315.

Приблизно о 02 годині 40 хвилин 26.08.2019 вказаномуекіпажу надійшов виклик від оператора лінії 102, про те, що за адресою: м. Київ, вул. Шолом Алейхема, 10-А, група людей розпиває спиртні напої та своєю поведінкою порушують громадський порядок.

Прибувши за вищевказаною адресою, інспектором Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_7 та інспектором Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_8 було виявлено групу людей, яким останні представились працівниками поліції, пред`явили свої службові посвідчення та назвали свої посади.

В ході з`ясування обставин виклику було встановлено, що невстановлені чоловіки мали явні ознаки алкогольного або наркотичного сп`яніння, поводили себе неадекватно та виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та сторонніх осіб, на неодноразові зауваження поліцейських не реагували.

В подальшому, інспектор Управління патрульної поліції м. Києва, ОСОБА_7 та інспектор Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_8 намагались заспокоїти групу чоловіків, серед яких були ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , однак під час проведення профілактичної бесіди ОСОБА_4 та ОСОБА_9 продовжували поводити себе неадекватно, виражались нецензурною лайкою в бік оточуючих та вказаних працівників поліції, ігноруючи законні вимоги ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , після чого, в ході розвитку конфлікту, ОСОБА_4 , достовірно розуміючи, що останні є працівниками правоохоронного органу під час виконання ними службових обов`язків, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи наслідки їх настання, тобто діючи з прямим умислом, ОСОБА_4 правою рукою наніс один удар в область обличчя інспектору Управління патрульної поліції м. Києва ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому легкі тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми: струс головного мозку, пошкодження м`яких тканин голови.
Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, розуміючи невідворотність покарання за його вчинення, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити нове кримінальне правопорушення. Крім того, в даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 відомі анкетні дані та адреси проживання свідків злочину, а тому на даний час є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань, або до безпідставної відмови від дачі показань, що буде перешкоджанням здійсненню об`єктивного досудового розслідування,

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечували, просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний із обмеженням волі.

Вислухавши думки прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як зазначено в ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє в застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, наданими слідчим у обґрунтування клопотання про застосування запобіжного заходу.

Разом з тим , судом встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину середньої тяжкості, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до 5 (п`яти) років або позбавлення волі на той самий строк.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, дослідивши матеріали клопотання суд приходить до висновку, що прокурором доведено обставини, передбачені п.1, п.2 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Разом з тим, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 , який раніше несудимий, підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, а прокурором не доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , одружений, має на утриманні малолітню дитину та міцні соціальні зв`язки, є інвалідом 3-ї групи, зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, суд вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. На думку суду в результаті застосування запобіжного заходу саме у вигляді цілодобового домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 195, 196, 202, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволені клопотання слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно громадянина ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, - відмовити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів - до 24 годин 00 хвилин 24 жовтня 2019 року, заборонивши цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_3 .
Покласти на ОСОБА_4 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 24 жовтня 2019 року включно.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України, підозрюваного ОСОБА_4 негайно доставити до місця його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалу направити для виконання до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1