Справа №:755/9249/19
Провадження №: 1-кс/755/4382/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004807 від 09.06.2019 року про застосування запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у місті Києві, до якого:
-11.11.2015 року Печерським районним судом м. Києва було застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді амбулаторної психіатричної допомого у примусовому порядку за місцем проживання,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України, -
за участю учасників кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_7 .
Клопотання обґрунтоване тим, що до Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві надійшла заява громадянина ОСОБА_8 про те, що 09.06.2019 року за адресою свого місця проживання: АДРЕСА_2 , останній виявив відсутність велосипеда марки «Тотем» .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.06.2019 року , приблизно о 09год.30хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за адресою м. Київ, вул. Миропільська, 39, в під`їзді №1. В цей час, перебуваючи за вказаною адресою у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на крадіжку чужого майна,вчинену повторно.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , впевнившись що за його діями ніхто не спостерігає з боку сторонніх осіб,діючи умисно, з корисливих мотивів,шляхом вільного доступу, а саме відкриття незачинених дверей, проник в підсобне приміщення на 8 поверсі за вищевказаною адресою, та побачивши велосипед марки "Тотем", вартістю 5000грн., який належить потерпілому ОСОБА_8 , вивів даний велосипед на сходинковий майданчик, щоб таємно викрасти вищевказаний велосипед, та, вийшовши з підсобного приміщення , направився до дверей ліфту на 8 поверсі.
В подальшому, ОСОБА_4 намагався залишити місце вчинення злочину, а саме сходинковий майданчик 8 поверху,однак в цей час останній був помічений потерпілим ОСОБА_8 та був затриманий біля дверей ліфту 8 поверху разом з вищевказаним велосипедом в руках.
У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України.
09 червня 2019 року о 09 годині 30 хвилин ОСОБА_4 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України відразу після вчинення кримінального правопорушення.
09 червня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом поліцейських АП№0401 ГУНП в м. Києві, протоколами - огляду місця події від 09.06.2019 року, обшуку від 09.06.2019 року, допиту потерпілого та свідків; іншими матеріалами кримінального провадження.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши думку підозрюваного та його захисника, які не заперечували проти задоволення клопотання, доводи прокурора, який обґрунтував клопотання та зазначив обставини які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, приходить до наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Крім того, як вбачається з ухвали Печерського районного суду м. Києва від 11.11.2015 року, підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно висновку комісійної комплексної судово-психіатричної експертизи №120 від 11.03.2015 року, страждає на хронічного психічного захворюванням у вигляді хронічного маячного розладу (F22 по МКБ-10) за своїм психічним станом не може приймати участь у слідчих діях та відповідати перед судом. ОСОБА_4 потребує примусових заходів медичного характеру-надання амбулаторної психіатричної допомоги у примусовому порядку за місцем проживання.
Відповідно до ст.505 КПК України під час досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо застосування примусових заходів медичного характеру, слідчий суддя також враховує наявність у особи розладу психічної діяльності в минулому, ступінь і характер розладу психічної діяльності чи психічної хвороби на час вчинення суспільно небезпечного діяння або кримінального правопорушення чи на час досудового розслідування; поведінка особи до вчинення суспільно небезпечного діяння або кримінального правопорушення і після нього; небезпечність особи внаслідок її психічного стану для самої себе та інших осіб, а також можливість спричинення іншої істотної шкоди такою особою; характер і розмір шкоди, завданої суспільно небезпечним діянням або кримінальним правопорушенням.
Згідно вимог ст.508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, а також поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.
Отже, у слідчого судді відсутня можливість застосування інших запобіжних засобів, ніж зазначені у ст.508 КПК України, а тому приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.
Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 505-508 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді поміщення до психіатричного закладу, а саме: Київської міської психоневрологічної лікарні №3 (адреса: Київська обл., Васильківський р-н, смт Глеваха, вул. Павлова, 7), в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, строком не більше 60 днів з моменту його затримання, тобто до 07 серпня 2019 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя