печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м.Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТРІЄМ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.04.2018 року у справі №757/19604/18-к,-

ВСТАНОВИВ:
До провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТРІЄМ» про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002196, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.04.2018 року у справі №757/19604/18-к на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери які знаходяться на рахунках ТОВ «ТРІЄМ» () використовує розрахункові банківські рахунки: № НОМЕР_1 відкритий у Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО 899998; №№ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкриті у АТ "ОТП БАНК", МФО 300528; № НОМЕР_4 відкритий у ПАТ "МТБ БАНК", МФО 328168; №№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 відкриті у АТ "ПРОКРЕДИТ БАНК", МФО 320984; № НОМЕР_7 відкритий у АТ "АЛЬТБАНК", МФО 320940.

Зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки кошти на рахунках товариства не підпадають під ознаки визначені ст. 98 КПК України, а накладення арешту на рахунки товариства негативно впливає на його господарську діяльність.

У судове засідання представник заявника не з`явився, адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити у повному обсязі та розгляд клопотання провести у його відсутність.

Представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191, ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України за фактом того, що невстановлені особи за попередньою змовою із службовими особами органів Державної фіскальної служби України створили та придбали суб`єкти підприємницької діяльності (юридичні особи) серед яких ТОВ «Авю-компані» (), ТОВ "ДАЛС ЛТД" (), ТОВ "Укр лайт" (), ТОВ "КВ-постач" (), ТОВ "БСВ-Трейд" (), ТОВ "Олаф-опт" (39483909), ТОВ "Юрівік" (), ТОВ «Юрівік» (), ТОВ «Век Актив» (), ТОВ «А-ТЕКЕЙ» (41293954), ТОВ «Укр-Монтаж» (), ТОВ «Південь-Річмаркет» (), ТОВ «НИКО 11» (), ТОВ «Кепітал-ЛТД» (), ТОВ «ВИП-ТРАНС» (), ТОВ «ІНТЕР-ЛАЙТ» (), ТОВ «УКР-ВІП-ОПТ» (), ТОВ «ТУРБО-НІК» (), ТОВ «РЕСТАРД» (), ТОВ «ПРАЙМ-ТЕК» (), ТОВ «Електромонтаж-Трейд» (), ТОВ «Петраш-авто» (), з метою прикриття незаконної діяльності, а саме: здійснення безтоварних операцій з метою надання можливості підприємствам реального сектору економіки безпідставно зменшити суму податків яка підлягає до сплати.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в рамках вказаного провадження 24 квітня 2018 року у справі № 757/19604/18-к накладено арешт на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери які знаходяться на рахунках ТОВ «ТРІЄМ» () використовує розрахункові банківські рахунки: № НОМЕР_1 відкритий у Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО 899998; №№ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкриті у АТ "ОТП БАНК", МФО 300528; № НОМЕР_4 відкритий у ПАТ "МТБ БАНК", МФО 328168; №№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 відкриті у АТ "ПРОКРЕДИТ БАНК", МФО 320984; № НОМЕР_7 відкритий у АТ "АЛЬТБАНК", МФО 320940.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність в ТОВ «ВИП-ТРАНС» права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Згідно мотивувальної частини рішення вказаний арешт накладався, оскільки грошові кошти на цих рахунках відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, є майном набутим кримінально протиправним шляхом та отримане внаслідок вчинення злочину та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

За таких обставин, враховуючи тривалість досудового розслідування та те, що посадовим особам ТОВ «ТРІЄМ» про підозру не оголошено, слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у продовженні такого способу забезпечення кримінального провадження, як арешту майна, з чим кримінально процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту.

З огляду на те, що в ході судового розгляду даного клопотання слідчому судді не було надано доказів на спростування доводів заявника про те, що вказане майно не є предметом злочину, та з урахуванням загальних засад кримінального провадження, таких як, верховенство права, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, оскільки відсутні дані, які б виправдовували подальше втручання держави у мирне володіння ТОВ «ТРІЄМ» належним йому майном.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.12.2018 року у справі № 757/19604/18-к на грошові кошти та видаткові операції, цінні папери які знаходяться на рахунках ТОВ «ТРІЄМ» () використовує розрахункові банківські рахунки: № НОМЕР_1 відкритий у Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО 899998; №№ НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкриті у АТ "ОТП БАНК", МФО 300528; № НОМЕР_4 відкритий у ПАТ "МТБ БАНК", МФО 328168; №№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 відкриті у АТ "ПРОКРЕДИТ БАНК", МФО 320984; № НОМЕР_7 відкритий у АТ "АЛЬТБАНК", МФО 320940.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1