Справа № 643/7/18
Провадження № 1-кп/643/299/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.10.2019 року Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
потерпілого - ОСОБА_4
представника потерпілого - адвоката ОСОБА_5
захисників обвинувачених адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7
обвинувачених - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду м. Харкова кримінальне провадження за №0005365 від 06.09.2017року, який надійшов від прокуратури Харківської області за обвинуваченням

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187КК України,

ВСТАНОВИВ :

Розпорядженням №01-08/118 від 15.07.2019 року призначено повторний автоматичний розподіл справи судді Московського районного суду м.Харкова ОСОБА_10 , у зв`язку із задоволенням заяви про відвід судді.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.07.2019 року справа розподілена судді Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 .

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 17.07.2019року вказане кримінальне провадження було прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд кримінального провадження, вважаючи, що по справі дотримані всі вимоги, передбачені КПК України. Крім того заявив клопотання в якому просив на підставі ст.ст. 154, 157, 158, 333 КПК України, відсторонити обвинуваченого ОСОБА_8 від займаної посади поліцейського роти №5 батальйону №3 Управління Патрульної поліції у Харківській області Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України на 2 місяці, яке мотивовано тим, що до ОСОБА_8 ухвалою слідчого судді застосовано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади. Вказаний захід забезпечення неодноразово продовжувався ухвалами Московського районного суду м.Харкова. Кримінальне провадження по суті не розглянуто, не допитані потерпілий, всі свідки, не вивчені письмові матеріали справи та інші докази, а тому вважає, що існують ризики використання ОСОБА_8 службового становища для впливу на свідків та потерпілого, ризик знищення або спотворення доказів у кимвальному провадженні.

Потерпілий ОСОБА_4 та його представник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти призначення кримінального провадження до розгляду та заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке обґрунтоване тим, що даний процесуальний документ не відповідає вимогам ст.291 КПК України, зокрема: у порушення вимог п.6 ч.2 ст.291 КПК України в обвинувальному акті не вказано обставини, що обтяжують покарання обвинувачених, а саме відсутні відомості про те, що потерпілий ОСОБА_4 на момент вчинення злочину був особою похилого віку. Потерпілий ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , на момент вчинення злочину, потерпілому було 61 років та 10 місяців. ОСОБА_4 є особою похилого віку, пенсіонером. Крім того порушено вимоги ч.12 ст.290 КПК України відсутні відомості про ознайомлення сторін із матеріалами кримінального провадження. В реєстрі, що є обов`язковим додатком до обвинувального акту (п.1 ч.4 ст.291 КПК України) відсутні відомості про те, що сторони ознайомились із матеріалами кримінального провадження. Реєстр матеріалів досудового розслідування, який є невід`ємною частиною обвинувального акту, не містить належних доказів про відкриття сторонам матеріалів досудового розслідування, що у відповідності до вимог ч.12 ст.290 КПК України впливає на допустимість доказів. Вказаний недолік обвинувального акту унеможливлює в наступному процес встановлення вини ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які здійснили розбій шляхом застосування насильства до пенсіонера ОСОБА_4 . Вказаний недолік обвинувального акту зробить неможливим справедливий розгляд справи в аспекті ст.6 Конвенції, порушить засади змагальності, та вплине на з`ясування всіх істотних обставин кримінального правопорушення, вчиненого працівником Управління патрульної поліції та його знайомим. З огляду на вказане, обвинувальний акт від 03.01.2018року стосовно вчинення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 злочину, передбаченому ч.2 ст.187 КК України підлягає поверненню для доопрацювання матеріалів реєстру в частинні ознайомлення сторін із матеріалами кримінального провадження. Зокрема порушено п.6 ч.2 ст.242 КПК України, а саме не визначений розмір шкоди у кримінальному провадженні. Обвинувачені, шляхом нанесення ОСОБА_4 численних ударів, розбили закріплений у футлярі мобільний телефон, та користуючись безпорадним станом останнього, зірвали з його шиї золотий ланцюжок з ладанкою, відкрито ним заволодівши. В обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_4 кримінальним правопорушенням завдано шкоду у розмірі 14 170,00грн. Проте, товарознавча експертиза, яка може підтвердити розмір завданої шкоди, проведена не була. За своїм внутрішнім переконанням, а ні слідчий, а ні прокурор не може визначити вартість майна, що є об`єктом посягання злочинів, адже вони не є експертами. Іншим чином, ніж призначити судову товарознавчу експертизу у вказаному кримінальному провадженні, встановити розмір завданої правопорушенням шкоди, неможливо. Крім того, заявлене прокурором клопотання про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_8 від займаної посади просили задовольнити.

Захисники обвинувачених адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_7 заперечували проти призначення кримінального провадження до розгляду, та в свою чергу також заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке обґрунтоване тим, що обвинувальний акт складений з порушенням вимог ст.ст. 109, 291 КПК України, а саме: в порушення вимог п.13 ч.1 ст.3 КПК України та п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0005365 від 06.09.2017року не містить самої суті обвинувачення, в ньому лише сказано про те, що ОСОБА_8 та ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення та досудовим розслідуванням встановлено. А в чому саме обвинувачуються ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не вказано. Зі змісту обвинувального акту по кримінальному провадженню № 0005365 від 06.09.2017року відомо, що прокурор тільки підозрює ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні злочину, а не висуває обвинувачення, як передбачено ч.4 ст.110 КПК України. Отже, обвинувальний акт не містить у собі фактичних даних про набрання ОСОБА_8 та ОСОБА_9 статусу обвинувачених. Крім того, супровідним листом від 03.01.2018року, прокурором ОСОБА_11 до Московського районного суду м.Харкова суду було направлено обвинувальний акт за кримінальним провадженням № 0005365, який не є складовою кримінального провадження, та не є процесуальним рішенням по кримінальному провадженню № 0005365, тому що містить зовсім інший номер кримінального провадження, а саме № 0005365 від 06.09.2017року. Таким чином, до суду надано обвинувальний акт не по кримінальному провадженню № 0005365, а по кримінальному провадженню № 0005365. Також, до обвинувального акту по кримінальному провадженню № 0005365 надані реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки підозрюваних ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про отримання ними копій обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому у ЄРДР за №0005365. Крім того, реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0005365 складений з порушенням вимог ст.109 КПК України, а саме: реєстр не містить номеру процесуальних дій, проведених під час досудового розслідування, а також часу їх проведення; реєстр не містить процесуальної дії, передбаченої ст.214 КПК України, відсутні відомості, щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та автоматичне присвоєння номеру кримінального провадження за допомогою ЄРДР; реєстр не містить процесуального рішення про повідомлення про підозру ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України; в реєстрі відсутня процесуальна дія ознайомлення підозрюваних та їх захисників з матеріалами досудового розслідування. Окрім того, при складанні обвинувального акту і слідчим і прокурором були порушені вимоги п.9 ч.2 ст.291 КПК України, а саме він не містить місце його складання та затвердження. Крім того, при складанні обвинувального акту по кримінальному провадженню №0005365 від 06.09.2017року в додатках надана розписка на ім`я прокурора ОСОБА_11 про отримання потерпілим ОСОБА_4 та представником потерпілого ОСОБА_5 відповідно до п.3 ч.4 ст.293 КПК України копії обвинувального акту у кримінальному провадженні №0005365 від 06.09.2017року та реєстр матеріалів досудового розслідування. Однак, ч.4 ст.291, ст.293 КПК України не передбачають надання останнім вказаних документів, а тим більше додавати таку розписку до обвинувального акту. Щодо заявленого прокурором клопотання про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_8 від займаної посади поліцейського роти №5 батальйону №3 Управління Патрульної поліції у Харківській області Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України на 2 місяці заперечували, вважали, що воно заявлено передчасно.

Обвинувачені ОСОБА_8 та ОСОБА_9 підтримали своїх захисників.

Прокурор, щодо заявлених клопотань про повернення обвинувального акту як такий, що не відповідає вимогам КПК України заперечував, зазначивши, що даний обвинувальний акт містить всі відомості, передбачені ст. 291 КПК України. Також зазначив, що вказані порушення можливо усунути під час судового розгляду.

Заслухавши прокурора, потерпілого, представника потерпілого, обвинувачених та їх захисників, вивчивши обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить наступного висновку.

Згідно п.3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Вимоги до обвинувального акту встановлені ст. 291 КПК України.

Згідно положень ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

Відповідно до п.6 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт повинен містити дані про обставини що пом`якшують та обтяжують покарання.

Скоєння злочину відносно особи похилого віку відповідно до ст. 67 КК України є обставиною, що обтяжує покарання.

Але, як вбачається з обвинувального акту, обставин, що обтяжують покарання встановлено не було.

Окрім того, реєстр матеріалів досудового розслідування, який є невід`ємною частиною обвинувального акту, не містить належних доказів про відкриття сторонам матеріалів досудового розслідування, що у відповідності до вимог ч. 12 ст. 290 КПК України впливає на допустимість доказів.

Відповідно до пункту 7 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити зокрема відомості про розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

В силу п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають обов`язковому доказуванню: вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Згідно ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення сформульовано обвинувачення і викладено в ньому фактичні обставини, які прокурор вважає встановленими.

При цьому суд вважає, що прокурор, зазначивши в обвинувальному акті встановлений ним розмір матеріальної шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, без звернення до експерта для проведення експертизи, порушив вимоги п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України.

Згідно з п.6 ч.2 ст.242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Посилання адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на невідповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України з тих підстав, що в ньому по суті викладено формулювання підозри, висунутої ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , однак не зазначено в чому саме вони обвинувачуються, суд вважає безпідставними, так як даний обвинувальний акт містить правову кваліфікацію та формулювання обвинувачення, а посилання в ньому на те, що ОСОБА_8 та ОСОБА_9 при формулюванні обвинувачення підозрюються у вчиненні інкримінованого їм злочину, не свідчить про перебування їх в статусі підозрюваних, оскільки обвинувальний акт щодо них був направлений до суду в порядку ст. 291 КПК України, а отже у відповідності до ч.2 ст. 42 КПК України ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вважаються обвинуваченими.

Крім того, заслуговують на увагу доводи захисників обвинувачених про те, що згідно супровідного листа прокурора ОСОБА_11 від 03.01.2018року, прокурором на підставі ст.291 КПК України направлено до Московського районного суду м.Харкова для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0005365 від 06.09.2017року за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України. Одночасно направлено реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки підозрюваних та їх захисника про отримання копій зазначених документів. Однак при їх дослідженні, судом встановлено, що прокурором затверджено обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0005365 від 06.09.2017року, також доданий реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні за кримінальним провадженням № 0005365, розписки підозрюваних та їх захисників про отримання обвинувального акту у кримінальному провадженні, зареєстрованому у ЄРДР за №№ 0005365 від 06.09.2017року. Тобто взагалі реєстраційний номер кримінального провадження внесений до ЄРДР як такий що вказаний прокурором у супровідному листі, номер зазначений у обвинувальному акті не співпадає з вказаним у реєстрі матеріалів досудового розслідування та розписках обвинувачених та їх захисників. Прокурором вказаний факт не спростований.

Доводи захисників обвинувачених про те, що при складанні обвинувального акту і слідчим і прокурором були порушені вимоги п.9 ч.2 ст.291 КПК України, а саме він не містить місце його складання та затвердження, вказано лише населений пункт - м. Харків, суд вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам справи і не є підставами для повернення обвинувального акту прокурору.

Щодо реєстру доданого до обвинувального акту, то суд також надає йому оцінку, оскільки ч. 4 ст. 291 КПК України передбачено, що до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 291 КПК України, надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється, а отже долучення до обвинувального акту інших документів (в тому числі розписки потерпілого та його представника про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування), окрім як вищевказаних, не передбачено. Разом з тим, слід зазначити, що долучена до обвинувального акту зазначена розписка не є підставою для повернення обвинувального акту.

Також не ґрунтуються на вимогах закону доводи захисників обвинувачених про недоліки реєстру матеріалів досудового розслідування, як підстава для повернення обвинувального акту, оскільки, нормами діючого кримінального процесуального закону не передбачено можливість повернення обвинувального акту через недоліки реєстру матеріалів досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладені обставини, за наявності вказаних вище недоліків обвинувального акту, справу неможливо призначити до судового розгляду, тому суд дійшов висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору для приведення його у відповідність з вимогами закону.

Відносно клопотання прокурора про відсторонення ОСОБА_8 від посади, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.1 ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Відповідно до ч.1 ст. 157 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відсторонення від посади, якщо прокурор не доведе наявність достатніх підстав вважати, що такий захід необхідний для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного чи обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурором не доведено наявності достатніх підстав вважати, що відсторонення обвинуваченого ОСОБА_8 від посади необхідне для припинення кримінального правопорушення- інкриміноване обвинуваченому кримінальне правопорушення вчинене 05.09.2017року.

В судовому засіданні прокурором не доведено наявності достатніх підстав вважати, що відсторонення обвинуваченого від посади необхідне для припинення або запобігання протиправній поведінці обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити або спотворити докази у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурором не доведено наявності достатніх підстав вважати, що відсторонення обвинуваченого від посади необхідне для запобігання незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином- докази того, що обвинувачений може впливати на потерпілого та свідків при виконанні своїх службових обов`язків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, відсутні.

На підставі викладеного ,суд приходить до висновку про необхідність відмовити прокурору у задоволенні клопотання про відсторонення ОСОБА_8 від посади.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132,157, 291, 314, 315, 331 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від посади поліцейського роти №5 батальйону №3 Управління Патрульної поліції у Харківській області Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України строком на 2 місяці відмовити.

Обвинувальний акт за кримінальним провадженням №0005365 від 06.09.2017року, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187КК України, повернути прокурору, як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1