У Х В А Л А

Іменем України

11 жовтня 2019 року м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

Представник власника майна ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 10.10.2019 року звернуся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Відповідно до 1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ч.1 ст.219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Разом з тим, як вбачається з клопотання та доданих до нього документів, 03.10.2019 року стороною обвинувачення було здійснене відкриття матеріалів іншій стороні в порядку, передбаченому ст.290 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Ст.290 КПК України міститься у § 3. «Звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру» Глави 24. «Закінчення досудового розслідування. Продовження строку досудового розслідування» КПК України.
При цьому в тому ж параграфі міститься ст.293 КПК України, яка передбачає передання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду.
Аналіз викладених вище правових норм дає змогу дійти висновку про наступне.
Слідчий суддя розглядає клопотання про скасування арешту майна лише під час досудового розслідування.
Досудове розслідування обмежене направленням до суду обвинувального акта.
КПК України у § 3. «Звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру» Глави 24. «Закінчення досудового розслідування. Продовження строку досудового розслідування» вживає такі терміни, як звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та передання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду.
При цьому термін звернення до суду є ширшим за своїм змістом, оскільки охоплює відкриття матеріалів іншій стороні (ст.290 КПК України), складання обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру (ст.ст.291, 292 КПК України), наданні їх копій (ст.293 КПК України).
В свою чергу термін передання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до суду відображає лише фізичне переміщення вказаних документів до суду.
Слідчий суддя вважає, що відкриття матеріалів іншій стороні (ст.290 КПК України) свідчить про завершення досудового розслідування та розпочинає таку стадію кримінального провадження, як направлення до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Таким чином, на час розгляду вказаного клопотання слідчим суддею досудове розслідування вже завершене, а відтак, слідчий суддя не має права його розглядати та скасовувати арешт майна. Тому таке клопотання підлягає розгляду під час судового провадження судом.

Відповідно до ст.19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Разом з тим, КПК України не регулює питання, яким чином слід діяти слідчому судді в разі встановлення того факту, що клопотання не підлягає розгляду.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя керується такою засадою кримінального провадження, як диспозитивність, та враховує вимоги ч.3 ст.26 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Тому слідчий суддя вважає, що клопотання слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч.6 ст.9, 369 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала не може бути оскаржена та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя

11.10.2019