Справа № 199/8114/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.11.2019 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

Головуючий: суддя - ОСОБА_1

секретар - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисників: ОСОБА_5 , ОСОБА_6

потерпілих: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

представника потерпілих ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 - ОСОБА_12

представника потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 - ОСОБА_13 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро обвинувальний акт за кримінальним провадженням № 0000426 від 17.05.2019, відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В:
До Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання захисника - ОСОБА_6 про повернення обвинуваченому ОСОБА_4 застави у кримінальному провадженні №0000426.
Своє клопотання захисник ОСОБА_6 обґрунтовує тим, що (далі мовою оригінала) «до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000426 від 17.05.2019 за ч.3. ст.286 КК України відносно ОСОБА_4
20.05.2019 ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
31.05.2019 Дніпровським апеляційним судом, ухвалу Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2019 скасовано, одночасно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 1.921.000 грн та встановлено, що у випадку її внесення покласти на нього обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, слідчого;
-не відлучатися з населеного пункту, у якому він мас фактичне місце проживання АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України, та в`їзд в Україну.
03.06.2019 підозрюваним ОСОБА_4 внесено заставу у розмірі 1.921.000 грн та на нього були покладені обов`язки визначені ухвалою Дніпровського апеляційного суду.
15.07.2019 ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська продовжено строк покладених обов`язків, передбачених ст.194 КПК України відносно ОСОБА_14 до 15.09.2019.
15.09.2019 року скінчився строк дії ухвали слідчого судді від 15.09.2019 і в подальшому строк покладених обов`язків передбачених ст. 194 КПК України відносно ОСОБА_14 не продовжувався.
Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу. Таким чином строк дії даного запобіжного заходу закінчився, запобіжний захід припинив свою дію. З клопотанням до слідчого судді про продовження дії застави ніхто не звертався. Запобіжний захід подовжено не було.
За час дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_14 питання про звернення застави в дохід держави не вирішувалось, клопотань від прокурора до слідчого судді не надходило, а тому на підставі ч.11 ст.182 КПК України, застава, то не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. Необхідності залишення застави за для забезпечення цивільного позову або відшкодування шкоди немає, оскільки таких вимог заявлено не було, матеріальної шкоди від інкримінованого ОСОБА_14 кримінального правопорушення не встановлено, про що зазначено в обвинувальному акті.
Після обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, останній попросив свого захисника ОСОБА_5 зв`язатися з рідними та близькими людьми з метою зібрати грошові кошти на заставу.
В ході зустрічей захисник ОСОБА_5 отримав від родичів та близьких ОСОБА_4 грошові кошти в загальному розмірі 1.921.000 грн необхідному для внесення застави,
Зазначені гроші надавались для внесення застави на період досудового розслідування по кримінальному провадженню, строком на шість місяців і наразі повинні бути повернуті зазначеним особам до 25.11.2019.
Тобто, тримання коштів застави у відсутність законної підстави для цього, порушує право власності заставодавця, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати свої право на користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.
У зв`язку із безпідставністю подальшого знаходження грошових коштів внесених ОСОБА_4 на депозитний рахунок Державної судової адміністрації України, захисник ОСОБА_6 просить повернути ОСОБА_4 сплачену ним заставу у розмірі 1.921.000 грн у кримінальному провадженні №0000426 від 17.05.2019 за ч.3. ст.286 КК України у зв`язку із закінченням дії строку запобіжного заходу».
Обґрунтовуючи свою вимогу про повернення застави ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_6 долучив до клопотання копії розписок у кількості 8 штук захисника ОСОБА_5 про отримання грошових коштів від родичів та близьких ОСОБА_4 для внесення застави.
В підготовчому судовому засіданні захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили його задовольнити в повному обсязі.
Прокурор, потерпілі, крім потерпілого ОСОБА_7 , представники потерпілих, заперечували проти задоволення клопотання.
Потерпілий ОСОБА_7 заявив про вирішення клопотання на розсуд суду.
Вирішуючи заявлене клопотання суд враховує наступне.
Відповідно до припису частини 1 статті 182 Кримінальним процесуальним кодексом України (далі по тексту скорочено КПК України) застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Відповідно до частини 2 статті 182 КПК Україна застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Відповідно до частини 6 статті 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно п.5 розділу III Реєстру матеріалів досудового розслідування до обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000426 Колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду від 31.05.2019 (строк застування 16.07.2019) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з альтернативою у вигляді застави в розмірі 1,921,000 грн.

Згідно п.8 розділу III Реєстру матеріалів досудового розслідування до обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000426 продовжено строк запобіжного заходу слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до ч.2 статті 91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Відповідно до частини 2 статті 92 КПК України обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.
Вочевидь є то, що на теперішній час сторона захисту зацікавлена та оспорює альтернативний запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_4 відповідно до вимог КПК України у вигляді застави, з яким останній погоджувався, але стороною захисту у протиріч до вказаних правових норм не подані суду для дослідження належні, допустимі докази які би підтверджували наявність вказаного запобіжного заходу у вигляді копій судових рішень, завірені належним чином.
Крім того, стороною захисту суду, не подані для дослідження належні, допустимі докази відповідно до п.5, 6 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, а саме, платіжний документ з відміткою банку про виконання, що обвинувачений ОСОБА_4 або інша фізична особа внесла кошти як заставу на депозитний рахунок.
Також, відповідно до п.8 Порядку, клопотання не містить відомості про банківський рахунок для повернення застави особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.
Вирішуючи по суті заявлене клопотання, суд враховує також припис частини 11 ст.182 КПК України, де передбачено, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Згідно вимог ст.182 КПК України та параграфу 1 Глави 18 КПК України строк дії застави, як запобіжного заходу, не передбачений.

Враховуючи вказане, а також ту обставину, що КПК України визначено строк дії тільки таких запобіжних заходів як тримання під вартою та домашній арешт на строк до 60 днів, а запобіжний захід у вигляді застави діє до його скасування або зміни, в порядку, визначеному ст.ст.200, 201 КПК України, або, відповідно до вимог п.14 ч.1 ст.368 КПК України до ухвалення вироку за наслідками судового розгляду кримінального провадження, враховуючи відсутність висновків про застосування норм права Верховного Суду, Верховного Суду України про повернення застави за умов, викладених у клопотанні захисника ОСОБА_6 , суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про повернення застави обвинуваченому ОСОБА_4 .
За таких обставин, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення застави у кримінальному провадженні № 0000426 від 17.05.2019 не підлягає задоволенню, оскільки до обвинуваченого ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді застави, який не втратив свою дію і діє на даний час, з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та відхиляє клопотання захисника у зв`язку із викладеним, вважаючи крім зазначеного, що задоволення клопотання за таких обставин нівелює сам принцип запобіжного заходу у вигляді застави, що за таких умов не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого і контроль за ним.
Керуючись ст.ст.182, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_6 про повернення застави у кримінальному провадженні №0000426 від 17.05.2019 обвинуваченому ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду.

Суддя: