У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання сторони кримінального провадження слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0013523 від 27.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 про накладення арешту на земельну ділянку за кадастровим номером :72:252:0055 та об`єкт незавершеного будівництва на ній, що за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві власності належать Чан Май Лан, із забороною розпоряджатися та використовувати майно до постановлення у кримінальному провадженні №0013523 від 27.11.2018 року кінцевого рішення.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, яке зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0013523 від 27.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КПК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що невстановленими особами, самовільно, всупереч установленому законодавством порядку, здійснюють використання та забудову земельних ділянок, серед яких і земельна ділянка кадастровий номер :72:252:0055, що за адресою: АДРЕСА_1 .
Також. слідчий зазначив, що на вказаній ділянці розташовується будівля невстановленого призначення станом на 01.10.2019 року висотою у 6поверхів, здійснюються будівельні роботи. Будівельний паспорт на об`єкти відсутні, територія огороджена та охороняється.
Крім того, слідчий у клопотанні вказує, що відповідно до відповіді з Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва №073-8719 від 01.10.2019 стало відомо, що Департамент зареєстрував замовнику будівництва фізичній особі повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-а» від 28.03.2019 №КВ 90 та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-а» від 27.09.2019 №КВ19.
Поряд з цим, слідчий вказує, що відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 (Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення) визначено, що садибний будинок це житловий будинок для однієї сім'ї загальною площею, як правило, до 250 кв.м., розташовуй на земельній ділянці разом із спорудами господарського призначення, садом, городом.
Також, Додатком Б (обов`язковий) ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», затверджені наказом Держбуду України від 18.05.2005 року №80, надано чинності наказом Держбуду України від 28.09.2005 року №175, надано термін та визначено поняття: малоповерхова забудова забудова території одно-, дво, триповерховими житловими будинками різних типів; одноквартирний житловий будинок індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку.
Разом з цим, слідчий у клопотанні зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, зокрема, з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно встановлено, що земельна ділянка :72:252:0055, що за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-А та об`єкт будівництва на ній на праві приватної власності належать Чан Май Лан (ІПН НОМЕР_1 ).
Як вказує у клопотанні слідчий, в ході досудового розслідування, для забезпечення належного кримінального провадження, земельну ділянку за кадастровим номером :72:252:0055 та об`єкт незавершеного будівництва на ній, що за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-А, визнано речовими доказами в у кримінальному провадженні №0013523 від 27.11.2018 року.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту майна, у тому числі з метою забезпечення збереження речових доказів.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна.
В судове засідання по розгляду вказаного клопотання слідчий/прокурор не з`явилися, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Згідно ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання та докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.
Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а тому суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
За змістом ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
У свою чергу, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Однак, зазначених вимог закону слідчий, який вніс клопотання про арешт майна, не дотримався.

Зокрема, хоча у клопотанні слідчого і міститься посилання на те, що земельна ділянка, яка має кадастровий номер :72:252:0055, а також об`єкт незавершеного будівництва, що розташований на даній земельній ділянці, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , та які на праві приватної власності належить Чан Май Лан (ІПН НОМЕР_1 ), визнані у встановленому порядку речовими доказами у кримінальному провадженні, однак, таке визнання належного Чан Май Лан майна речовим доказом у кримінальному провадженні носить сугубо формальний характер, оскільки слідчий у постанові про визнання цього майна речовим доказом у кримінальному провадженні жодним чином не обґрунтував можливість використання зазначеного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, за якою здійснюється досудове розслідування.

Крім того, в самому клопотанні слідчого та в постанові органу досудового розслідування від 03 жовтня 2019 року про визнання майна речовим доказом у кримінальному провадженні не міститься будь-якого обґрунтування, якому чи яким із критеріїв ч. 1 ст. 98 КПК України відповідає земельна ділянка, яка має кадастровий номер :72:252:0055 а також об`єкт незавершеного будівництва, що розташований на даній земельній ділянці, та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , та які на праві приватної власності належить Чан Май Лан (ІПН ). Зокрема, в даних процесуальних документах міститься лише ствердження, що це майно має значення речових доказів у кримінальному провадженні, а будь-яких мотивів такому ствердженню не приведено.

Разом з тим, слідчий суддя звертає у вагу на той факт, що в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відсутні будь-які дані, які б свідчили, що відносно Чан Май Лан, як власника нерухомого майна, здійснюється досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні.

До того ж, слід зауважити, що з даних відповіді від 01.10.2019 №073-8719 вбачається, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва зареєстрував замовнику будівництва фізичній особі повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-а» від 28.03.2019 №КВ 90 та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Реконструкція приміщень житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Донська, 21-а» від 27.09.2019 №КВ19, а тому існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, викликає сумніви.

При цьому, доказів того, що продовжуються проводитися будівельні роботи на вказаному об`єкті в матеріалах провадження не міститься.

Також, слідчий суддя, з врахуванням вимог п. п. 5, 6 ч. 3 ст. 173 КПК України, оцінює розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для його власника.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання про арешт майна слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0013523 від 27.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1