КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/3608/2019 Головуючий в 1 інст.: ОСОБА_1
Доповідач: ОСОБА_2
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 27 травня 2019 року, відносно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Донецької області, м. Ясинувата, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст.191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 240КК України,
за участю: прокурора ОСОБА_8 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , підозрюваної ОСОБА_7 ,
в с т а н о в и л а:
Обрано ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 240 КК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з 21.00 год. до 06.00 год. строком до 25 липня 2019 року включно в межах строку досудового розслідування, із забороною їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Покладено на підозрювану ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- заборонено відлучатись з місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду (окрім випадків надання невідкладної медичної допомоги у нічний час з 21.00 год. до 06.00 год.);
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- утриматись від спілкування з іншими підозрюваними чи обвинуваченими, потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання з адресою: АДРЕСА_2 , на іншу адресу;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покладено на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної.
Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час складає 60 днів та закінчується 25 липня 2019 року о 23 годині 59 хвилин.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою відмовити у повному обсязі в задоволенні клопотання слідчого СВ з розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_10 , погодженого із прокурором у кримінальному провадженні начальником відділу прокуратури Київської області ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Мотивуючи доводи апеляційної скарги, апелянт вказує на те, що судове рішення не відповідає вимогам обґрунтованості та вмотивованості, висновки що містяться в судовому рішенні, є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.
Також апелянт зазначає, що підозра ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 240 КК України, не може вважатися обґрунтованою, оскільки матеріали справи не здатні переконати неупередженого об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_7 насправді вчинила інкриміновані їй кримінальні правопорушення.
Крім того апелянт зазначає, що клопотання прокурора загалом не містить посилань на наявність ризиків, передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, натомість в ухвалі слідчого судді такі ризики фігурують, як доведені прокурором, та наявні.
Заслухавши доповідь судді, думку захисників та підозрюваної, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити в повному обсязі, доводи прокурора, який апеляційну скаргу захисника вважає такою, що не підлягає задоволенню, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
17.05.2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 240КК України.
23.05.2019 року слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_10 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_11 звернувся до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 посилаючись на те, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 240 КК України, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
27.05.2019 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва було відмовлено у задоволенні клопотання слідчого та застосовано щодо підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з 21.00 год. до 06.00 год. строком до 25 липня 2019 року включно, в межах строку досудового розслідування, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірялись при розгляді клопотання. При цьому була допитана підозрювана, вислухана думка прокурора та захисника, з`ясовані інші обставини, які мають значення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування саме такого запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.
Відповідно до ст. 178 КПК України, судом також враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вона підозрюється, характеризуючі дані про особу підозрюваної, в їх сукупності.
Перевіряючи доводи та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 240 КК України. Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваної ОСОБА_7 з вчиненими кримінальними правопорушеннями підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364-1, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 240 КК України є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до неї такого різновиду заходів забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, з метою здійснення подальшого розслідування.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваної чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Разом з тим, як правильно зазначив в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, що прокурором достатньо не обґрунтовано та не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім виняткового, буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому враховуючи у відповідності до ч. 1 ст. 178 КПК України вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_7 інкримінованих кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, дані про особу підозрюваної, в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку про можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту в певний період доби.
З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку про те, що підстави і обставини, з яких суд відмовив у задоволенні клопотання слідчого, є достатньо обґрунтованими, оскільки вони вказують на те, що орган досудового розслідування в клопотанні та в суді першої інстанції в повному обсязі не довів суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_7 на свободу, слідчий суддя дійшов правильного висновку про відсутність підстав для застосування виняткового запобіжного заходу, оскільки запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.
Доводи захисника про необґрунтованість підозри у вчиненні злочинів та відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України є безпідставними, оскільки слідчим суддею були враховані обставини справи в сукупності з особою підозрюваної, які вказують на можливість останньої вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України, в зв`язку з чим до підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, який на думку колегії суддів апеляційного суду в сукупності з існуючими ризиками, особою підозрюваної, тяжкістю злочинів та їх наслідками, є обґрунтованим, а тому підстав вважати його занадто суворим та таким, що порушує права підозрюваної, передбачені нормами національного та міжнародного законодавства немає.
Всі інші підстави підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.
Порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.
На підставі викладеного рішення слідчого судді є законним, оскільки ухвалене згідно з дотриманням вимог кримінального процесуального закону та обґрунтованим, оскільки ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисника з викладених в ній доводів, задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 184, 193, 194, 309, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418 ч. 1, 422 КПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , залишити без задоволення.
Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4