Справа № 308/8283/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 листопада 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов до наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
В клопотанні вказано, що 12 червня 2018 року слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в зал суду клопотання прокурора Ужгородської місцевої прокуратури про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000059 від 11.06.2018 р за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, - задовольнив клопотання прокурора та наклав арешт на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити власнику даної квартири ОСОБА_3 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного об`єкту нерухомості.
Окрім того, в клопотанні вказано, що постановою від 11 червня 2019 року кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 11.06,2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 ЦПК України, закрито на підставі п. 2 ч. І ст. 284 КПК України за відсутністю складу кримінального правопорушення. Зазначені відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Так адвокат з огляду на вказане, посилаючись на ч.1 ст.ст. 174 КПК України, просить: скасувати арешт на об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , та заборонити власнику даної квартири ОСОБА_3 та іншим особам вчиняти будь-які дії щодо розпорядження вказаним нерухомим майном, проводити ремонтні роботи чи реконструкцію, а також проводити будь- які нотаріальні та реєстраційні дії щодо вказаного обєкту нерухомості накладений ухвалою Слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 12 червня 2018 року № 308/6461/18 в рамках кримінального провадження № 0000059 від 11.06.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Однак з дослідженого клопотання та доданих до нього матеріалів, вбачається, що адвокатом не надано доказів, які підтверджують право власності на вказаний об`єкт нерухомості на момент звернення до суду із даним клопотанням саме за ОСОБА_3 .
До матеріалів клопотання додано нечитабельну копію ухвали слідчого судді, зі змісту якої неможливо встановити анкетних відомостей особи власника нерухомого майна. Згідно інших доданих до матеріалів клопотання документів вказується про особу власника ОСОБА_3 .
Крім того, відсутні докази того, що саме ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є власником майна об`єкт нерухомості, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України. Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.
Обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник не надав слідчому судді всіх необхідних доказів та зі змісту клопотання встановлено, що переклав обов`язок по збиранню цих доказів на слідчого суддю.
Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.
З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна слід повернути оосбі яка його подала.
Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1