Справа №635/5405/19
Провадження №1-кс/635/2379/2019

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2019 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с.Покотилівка клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000484 від 01 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2019 року слідчий СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме - електронну сигарету "Minfit Rit".

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, зокрема, що 30 червня 2019 року невстановлені особи відкрито заволоділи серебряним ланцюжком та електронною сигаретою "Minfit Rit", які належать ОСОБА_5

13 липня 2019 року від ОСОБА_6 до слідчого надійшла заява з проханням долучити до матеріалів кримінального провадження електронну сигарету "Minfit Rit".

Враховуючи те, що наразі проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000484 від 01 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, вказана в клопотанні електронна сигарета є предметом вчинення кримінального правопорушення, зберігла на собі його сліди, може бути використане як доказ в кримінальному провадженні, у кримінальному провадженні слід провести ряд експертиз, слідчий просив накласти на неї арешт.

Слідчий в судове засідання не з`явилась, надала суду письмову заяву з проханням розглядати справу у її відсутність, клопотання підтримала і просила задовольнити.

Власник майна - ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву з проханням розглядати клопотання у його відсутність. Проти задоволення клопотання не заперечував.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов наступного.

Згідно з ч.1 ст.131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 168 КПК України передбачено, що тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, а також те, що слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що вказаний в клопотанні предмет є речовим доказом та зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення; а також вказує на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, суд приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000484 від 01 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на електронну сигарету "Minfit Rit", видану 13 липня 2019 року ОСОБА_6 та яка належить ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1