Ухвала
09 вересня 2019 року

м. Київ
справа 685/1409/14-к
провадження № 51-5334зно18
Суддя Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду ОСОБА_1 , розглянувши заяву захисника ОСОБА_2 в інтересах засудженого ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень щодо останнього,
встановив:
Вироком Білогірського районного суду Хмельницької області від 23 серпня 2017 року ОСОБА_3 засуджено за ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років.
Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2018 року вирок місцевого суду щодо ОСОБА_3 залишено без змін.
Постановою Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 10 липня 2018 року судові рішення щодо ОСОБА_3 залишено без змін, а касаційні скарги засудженого та його захисника ОСОБА_4 - без задоволення.
Захисник ОСОБА_2 звернувся із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами зазначених судових рішень щодо ОСОБА_3 та порушує питання про направлення кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Перевіркою додержання захисником вимог закону при поданні заяви встановлено таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 463 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визначено, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку внаслідок незнання про існування таких обставин.
Згідно пунктів 4 та 5 ч. 2 ст. 462 КПК у такій заяві зазначаються обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду, обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву до суду.
Проте захисник ОСОБА_2 у поданій заяві не зазначив чому, на його думку, саме суд касаційної інстанції є першим судом, який допустив помилку внаслідок незнання про існування зазначених ним обставин.
Також у заяві захисника не наведено обставини, які є нововиявленими в розумінні ст. 459 КПК.
Підстави та порядок передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду визначені статтями 434-1, 434-2 КПК, відповідно до яких на розгляд Великої Палати Верховного Суду передається лише кримінальне провадження, яке розглядається в касаційному порядку. Питання про передачу кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду вирішується Касаційним кримінальним судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи після відкриття провадження і лише до прийняття постанови судом касаційної інстанції.
Таким чином, питання передачі кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду на стадії подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень кримінальним процесуальним законом не передбачено.
Частиною 3 ст. 464 КПК встановлено, що до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами ст. 462 цього Кодексу, застосовуються правила ч. 3 ст. 429 КПК. Тобто суддя, встановивши, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано без додержання вимог, передбачених ст. 462 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала заяву.
Керуючись ч. 1 ст. 429, 464 КПК, суддя
постановив:
Заяву захисника ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень відносно ОСОБА_3 залишити без руху та встановити п`ятнадцятиденний строк для усунення зазначених недоліків з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання ухвали заяву буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1