УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №000129від 23.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №000129від 23.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.307 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає про те, що Слідчим управлінням ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000129 від 23.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.307 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що 31.10.2019 року о 22 год. 50 хв. в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 307 КК України, затримано ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності адвоката було проведено особистий обшук особи, в ході якого вилучено мобільний телефон, марки «Мейзу», білого кольору ЕМЕІ 1: НОМЕР_1 , ЕМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім карткою «лайфселл» з абонентським номером НОМЕР_3 .

Згідно з постановою слідчого від 01.11.2019 року, мобільний телефон було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №000129.

З метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а тимчасово вилучене майно підпадає під ознаки речового доказу у даному кримінальному провадженні було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним клопотанням про арешт майна.

Слідчий ОСОБА_3 подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, підтримав клопотання з мотивів наведених у ньому, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився.

Вивчивши матеріали клопотання й додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Зі змісту клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається, що Слідчим управлінням ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000129 від 23.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.307 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що 31.10.2019 року о 22 год. 50 хв. в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст.307 КК України, затримано ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в присутності адвоката було проведено особистий обшук особи, в ході якого вилучено мобільний телефон, марки «Мейзу», білого кольору ЕМЕІ 1: НОМЕР_1 , ЕМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім карткою «лайфселл» з абонентським номером НОМЕР_3 .

Згідно з постановою слідчого від 01.11.2019 року, вищевказаний мобільний телефон було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно з ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Також, згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст.98 цього Кодексу, а такожз метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання .
Згідно ч.3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як вбачається з матеріалів клопотання, вилучене вищевказане майно на час розгляду клопотання є майном, яке відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України щодо речових доказів.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Таким чином, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, а також того, що вказане у клопотанні майно, яке 31.10.2019 року було вилучено під час проведення особистого обшуку ОСОБА_4 при його затриманні в порядку ст. 208 КПК України, цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а отже обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, запобігання можливості знищення або відчуження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладання арешту на вказане майно.

Керуючись ст. ст. 131; 132; 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №000129від 23.08.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.307 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 31.10.2019 під час проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_4 , якого затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 307 КК України, а саме: мобільний телефон марки «Мейзу», білого кольору ЕМЕІ 1: НОМЕР_1 , ЕМЕІ 2: НОМЕР_2 з сім карткою «лайфселл» з абонентським номером НОМЕР_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя