Дата документу 17.04.2019
Справа № 334/2807/19
Провадження № 1-кс/334/1277/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 квітня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР під №0001353 від 14 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя звернувся слідчий СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що 14.04.2019, приблизно о 16 годині 30 хвилин до Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення, що на Набережній магістралі, навпроти парку Перемоги в м. Запоріжжі сталася зіткнення автомобілю «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та автомобілю «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_2 ,що рухались в попутному напрямку вул. Української.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди малолітній пасажир автомобілю «Mitsubishi» ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, з якими був госпіталізований до лікарні.

Кримінальне правопорушення кваліфікується за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України.

На стадії досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту на автомобіль «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_3 , на якому було скоєно ДТП.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 автомобіль «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_3 , належить ОСОБА_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтуванням клопотання слідчий вказує, що вилучений під час огляду транспортний засіб вважається тимчасово вилученим майном, згідно ч. 1 ст. 98 КПК України він є речовим доказом і на стадії досудового розслідування виникла необхідність забезпечення арешту вилученого транспортного засобу, який є безпосереднім предметом вчинення кримінального правопорушення, оскільки в подальшому на стадії досудового розслідування необхідно провести ряд судових експертиз, для чого потрібен вказаний транспортний засіб.

Незастосування арешту може призвести до втрати даного транспортного засобу, оскільки власник має можливість його відчуження та розпорядження ним будь-яким способом, або знищення слідів кримінального правопорушення, що в свою чергу може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Більше того, транспортний засіб зберігає на собі сліді дорожньо-транспортної пригоди, у зв`язку з чим забезпечення його збереження в тому ж вигляді, в якому він перебуває після дорожньо-транспортної пригоди, являється одним із способів встановлення доказів у кримінальному провадженні.

Враховуючи доведеність слідчим наявності достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза знищення слідів кримінального правопорушення, дане клопотання розглядається у порядку ч. 2 ст. 172 КПК України без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі та документи.

Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, дійшов до наступного висновку.

З матеріалів кримінального провадження і доданих до клопотання документів вбачається, що слідчим Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001353 від 14.04.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, за фактом дорожньо-транспортної пригоди, що сталася 14.04.2019, приблизно о 16 годині 30 хвилин до Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення, що на Набережній магістралі, навпроти парку Перемоги в м. Запоріжжі сталася зіткнення автомобілю «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та автомобілю «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_2 ,що рухались в попутному напрямку вул. Української.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди малолітній пасажир автомобілю «Mitsubishi» ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, з якими був госпіталізований до лікарні.

Згідно протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 14.04.2019р., в ході проведення огляду місця пригоди було вилучено автомобіль «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_3 та поміщено на майданчик тимчасового тримання транспортних засобів Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області.

Вказаний транспортний засіб автомобіль «Mitsubishi Galant», реєстраційний номер НОМЕР_3 , відповідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії № НОМЕР_4 , є власністю ОСОБА_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені під час огляду речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч. 2, ч.3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При вирішенні клопотання суд враховує, що підставою для застосування арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів є наявність обставин, які б свідчили про наявність ризиків приховування, пошкодження, перетворення, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, тощо цього майна.

Проте, у клопотанні слідчого взагалі відсутні посилання на існування таких ризиків, більш того, з клопотання та доданих матеріалів не вбачається, що вилучені речі визнані речовими доказами у справі.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. У відповідності до вимог ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Арешт майна, зазначеного в клопотанні слідчого, не відповідає нормам діючого законодавства, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про арешт майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ :
У задоволені клопотання слідчого Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0001353 від 14.04.2019р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а якщо ухвалу судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії цієї ухвали.

Суддя: ОСОБА_1