УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на постанову детектива Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро ОСОБА_5 від 11.06.2019 року про часткову відмову в задоволенні клопотання в кримінальному провадженні № 0000686 від 23.03.2018р. (справа № 760/17602/19, провадження № 1-кс/760/9377/19).

11.07.2019р. заявником ОСОБА_3 подано заяву про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду вказаної справи.

Подана заява про відвід слідчого судді обґрунтована заявником ОСОБА_3 тим, що, на його думку, слідчий суддя ОСОБА_4 вже має наперед сформований погляд у даному кримінальному провадженні, оскільки раніше, під час розгляду іншої скарги ОСОБА_3 , зокрема, скарги на постанову прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 про відмову в задоволенні поданого ним клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, ухвалила рішення, в якому висловила свою думку щодо недоцільності призначення в кримінальному провадженні № 0000686 почеркознавчої експертизи.

На думку заявника ОСОБА_3 , висловлена слідчим суддею ОСОБА_4 в ухвалі від 21.06.2019р. думка щодо недоцільності призначення в даному кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи, фактично позбавляє прийняття всебічного, повного, об`єктивного та законного рішення суддею за результатами розгляду даної скарги на постанову детектива про часткову відмову в задоволенні поданого аналогічного клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, та викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді даної скарги.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав подану заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 та просив її задовольнити в повному обсязі.

Особа, якій заявлено відвід, про день час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином. Відповідно до ст. 81 КПК України її неявка не є перешкодою для розгляду заяви про відвід, у зв`язку з чим суддею ухвалено проводити розгляд заяви у її відсутності.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Заслухавши думку заявника, дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Аналізуючи вказані у заяві про відвід обставини, суддя вважає, що вказані заявником ОСОБА_3 підстави для відводу слідчого судді ОСОБА_4 не можуть бути достатніми для того щоб у стороннього спостерігача виникли сумніви в неупередженості судді.

Крім того, в ході розгляду заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду даної справи, суддею не встановлено будь-яких обставин, які б викликали сумніви в неупередженості та зацікавленості судді під час розгляду скарги ОСОБА_3 на постанову детектива Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро ОСОБА_5 від 11.06.2019 року про часткову відмову в задоволенні клопотання в кримінальному провадженні № 0000686 від 23.03.2018р. (справа № 760/17602/19, провадження № 1-кс/760/9377/19), на користь органу досудового розслідування.

Незгода ж заявника ОСОБА_3 з процесуальними рішенням судді, прийнятими під час розгляду інших скарг, в рамках кримінального провадження № 0000686 від 23.03.2018р., відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу. Думка заявника про упередженість судді носить характер припущень.

За таких обставин, заява про відвід слідчого судді задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , від розгляду скарги ОСОБА_3 на постанову детектива Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро ОСОБА_5 від 11.06.2019 року про часткову відмову в задоволенні клопотання в кримінальному провадженні № 0000686 від 23.03.2018р. (справа № 760/17602/19, провадження № 1-кс/760/9377/19) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1