УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 вересня 2019 року

м. Київ
справа № 712/6114/18

провадження № 51-4404впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання в. о. голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000046 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 Кримінального кодексу України (далі КК), з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), надійшло подання в. о. голови Черкаського апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК, за апеляційною скаргою прокурора Черкаської області ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2019 року, з Черкаського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл вказаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки двоє з чотирьох суддів кримінальної палати Черкаського апеляційного суду заявили самовідводи, які ухвалою цього суду було задоволено. У зв`язку із цим в. о. голови апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не з`явилися, що не перешкоджає розгляду питання. Клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Як убачається з матеріалів провадження з Соснівського районного суду м. Черкаси до Черкаського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 , обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК за апеляційною скаргою прокурора Черкаської області ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2019 року.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 серпня 2019 року, для розгляду вказаного кримінального провадження було визначено склад колегії: суддя-доповідач ОСОБА_6 , судді ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Однак у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_8 у відпустці (розпорядження № 108 від 27 серпня 2019 року), 27 серпня 2019 року було проведено повторний автоматизований розподіл справи між суддями та визначено суддів у складі колегії: судді-доповідача ОСОБА_6 , суддів ОСОБА_7 та ОСОБА_9 .
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.

Суддями ОСОБА_9 та ОСОБА_7 було заявлено самовідводи з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК, які ухвалою Черкаського апеляційного суду від 27 серпня 2019 року були задоволені.
З протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 серпня 2019 року встановлено, що призначення суддів не відбулось у зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Таким чином з чотирьох суддів, які працюють у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду, двоє суддів не можуть брати участь у розгляді даного кримінального провадження.
Вказане унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Крім того, згідно з п.п. 1.3 п.1 розділу ІІІ Засад використання АСДС Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року із змінами та доповненнями, внесеними рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 05 серпня 2019 року, кримінальні провадження (справи), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, роздрукованого уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.
Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що подання в. о. голови Черкаського апеляційного суду підлягає задоволенню, а кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК за апеляційною скаргою прокурора Черкаської області ОСОБА_5 на вирок Соснівського районного суду м. Черкаси від 19 березня 2019 року направленню на розгляд до Кропивницького апеляційного суду.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:
Подання в. о. голови Черкаського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000046 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК направити для розгляду до Кропивницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3