Провадження №1-кп/127/487/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2018 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0003054 по обвинуваченню

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Ірак, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

Встановив
15.05.2018 в провадження судді Вінницького міського суду Вінницької області розподілений обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, реєстр матеріалів досудового розслідування та розписки про отримання обвинуваченим та захисником обвинуваченого вказаних документів.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 , надав суду письмове клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, мотивуючи його тим, що в ході досудового розслідування ОСОБА_4 в повному обсязі визнавав та визнає себе винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочині, щиро кається, кримінальним правопорушенням збитки не спричинені.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор не заперечила проти задоволення даного клопотання.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження суд приходить до наступного.

Згідно ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Диспозиція вказаної статті КК України містить три поєднаних сукупністю складових елементи, а саме: щире розкаяння у вчиненому злочині, активне сприяння його розкриттю та повне відшкодування завданих потерпілому збитків або усунення заподіяної шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає підставу звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. п. 2, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» від 23.12.2005 № 1, при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд під час судового розгляду справи повинен переконатися, що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК України. Підставою для звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. При цьому дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному КПК України порядку відповідне судове рішення. Зокрема, поряд з доказами винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення мають зазначатись умови та підстави, з урахуванням яких суд вирішив звільнити особу від кримінальної відповідальності.

Разом з тим, суд позбавлений можливості встановити вказані обставини, зокрема чи діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні розкаялась у вчиненні злочину, який їй інкриміновано, чи її каяття є щирим, чи завдана злочином шкода і чи усунута вона, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 291 КПК України, надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Крім того, стронами кримінального провадження не надано судом доказів, що ОСОБА_4 вперше притягується до кримінавльної відповідальності та дослідивши обвинувальний акт, суд встановив, що обставини, що відповідно до ст. 66 КК України, що помякшують покарання ОСОБА_4 в ході досудового розслідування не встановлені.

Враховуючи, що на даний час безпосередньо судом докази у своїй сукупності не досліджені та суд позбавлений можливості відповідно до вищезазначеної постанови вирішити питання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_4 та звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 284, 285, 314, 372 КПК України, ст. 45 КК України, суд, -

Ухвалив:
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 4 ст. 358 КК України відмовити.

Продовжити судове провадження кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України в загальному порядку.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду через Вінницький міський суд Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя