У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000016 від 31.01.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст.205, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.209 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 31.01.2017року Слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює Генеральна прокуратура України.

Як зазначав у клопотанні прокурор, що в ході здійснення досудового розслідування встановлено, згідно акту документальної позапланової виїзної перевірки №18/28-10-14-06/25394566 від 16.01.2017 проведеної Офісом великих платників податків ДФС встановлено, що службові особи ДП з ІІ «Сантрейд» () в період з лютого 2016 по липень 2016, шляхом безпідставного документального оформлення нереальних господарських операцій з придбання товарно-матеріальних цінностей у ТОВ «Прометей-Голд» (), ТОВ «Глобал-Трейд» (), ТОВ «Паритет-Агро» (), ТОВ «НБ-Україна» (), ТОВ «СП «Південна Аграрно-Експортна Компанія» (), ТОВ «Еллана» (), ТОВ «Алекс» (), ТОВ «Никсервис-Плюс» (), ТОВ «Мілл-Трйд» (), ТОВ «Агро-Інкам-Трейд» (), ТОВ «ІнвестАгроТрейд» (), ТОВ «Управляюча Компанія «Інтеко» (), ТОВ «Гавран» (), ТОВ «Таальф» (), ТОВ «Агро.С.С.» (), ТОВ «Агротрейдінг.С» (), ТОВ «Бахча.С» (), штучно сформували податковий кредит з податку на додану вартість на загальну суму 136 млн. 864 тис. 221 грн.

Крім того, прокурор зазначав, що при настанні відповідних звітних податкових періодів за лютий-липень 2016 року, службові особи ДП з ІІ «Сантрейд», заявили вказану суму до відшкодування з бюджету, шляхом відображення в рядку 20.2 податкових декларацій з ПДВ за вказаний період, як таку, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку. Однак, заволодіти та розпорядитись вказаними коштами, службові особи ДП з ІІ «Сантрейд» не змогли, з причин, які не залежали від їх волі, тобто вчинили закінчений замах на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах.
Прокурор зазначав, що в результаті проведення фінансово-господарських взаємовідносин ДП «Сантрейд» перерахувало на розрахункові рахунки ТОВ «Никсервис-Плюс» () грошові кошти на загальну суму 29 336 184,17 грн., в т.ч. 4 млн. 889 тис. 364,03 грн.

Як зазначив прокурор, що згідно інформації з бази даних «Архів Електронної звітності», підприємство ТОВ «Никсервис-Плюс» (), мають суму ліміту податкового кредиту на спеціальних рахунках з ПДВ, яка в подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, і яка надає можливість спричинити збитки державі.

Прокурор вказує, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки члени угруповання можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування.

Також прокурор зазначав, що грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, так як містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є набутими кримінально протиправним шляхом, а тому, вони є речовими доказами, про що 17.12.2018 року винесено відповідну постанову.
В судове засідання прокурор не з`явився, натомість через канцелярію суду подав заяву в якій просив розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримував з наведених у ньому підстав.
Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши надані матеріали клопотання та додані до нього документи, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
Судом встановлено що СУФР ГУ ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016 від 31.01.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст.205, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.209 КК України.
Як вбачається із матеріалів, що у АТ «Райфайзенбанк Аваль» у м. Києві (МФО 380805, м. Київ, вул. Лєскова, 9) підприємством ТОВ «Никсервис-Плюс» () відкрито рахунки № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 для електронного адміністрування податку на додану вартість та реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При цьому, згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку необхідності збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовим доказом.
Речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до вимог ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність» арешт на майно або кошти банку, що знаходяться в банку на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за рішенням суду. Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту.
Враховуючи те, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (арешт майна) з забороною розпоряджатися ним може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст.205, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.209 КК України, а тому з метою досягнення дієвості вищевказаного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вищевказане майно, до прийняття процесуального рішення у вказаному кримінальному провадженні.
Беручи до уваги те, що з метою запобігання протиправним діям з використанням сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), припинення злочинної діяльності, в подальшому відшкодування спричинених збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, а також збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).
Керуючись ст. ст. 131, 159-162, 167, 170-173, 309 КПК України, ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність», слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
клопотання задовольнити.
Накласти арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8 підприємства: ТОВ «Никсервис-Плюс» (), шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаним підприємствам, на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною відчуження, розпорядження та користування майном.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1