Справа № 178/145/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2019 року слідча суддя Криничанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Дніпродзержинського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області до суду надано клопотання про арешт на майно по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000046 від 04 лютого 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Постановою слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУ НП в Дніпропетровській від 05 лютого 2019 року автомобіль BMW, д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_2 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінально процесуального кодексу України щодо окремих питань накладення арешту на майне метою усунення корупційних ризиків при його застосуванні» №1019-VII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року, ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, обґрунтування необхідності арешту майна, та вказати обставини, перелік і види майна, що належить арештувати; документи, не підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як убачається з наданих матеріалів пояснення ОСОБА_3 не містять дати їх відібрання та місця, копію документів та протоколів не завірені належним чином, що свідчить про невідповідність клопотання вимогам ст.171 КПК України.

Частиною третьою статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172 КПК України слідча суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Повернути клопотання слідчого СВ Криничанського ВП Дніпродзержинського ВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно прокурору Криничанського відділу Дніпродзержинської місцевої прокуратури для усунення недоліків в строк протягом 72 годин з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1