Справа № 645/1350/19
Провадження №1-кс/645/831/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2019 року Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001327 за ч.2 ст.364 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківскій області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням, про арешт майна по кримінальному провадженню №0001327 від 25.10.2018 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.
Підставами для арешту майна слідчий зазначає те, що за адресою: АДРЕСА_1 , розташована квартира, яка належала на праві приватної власності ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідно до інформації Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право власності на спадщину не видавалось. У подальшому, 04.04.2014 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_6 розглянуто заяву ОСОБА_7 та прийнято рішення №12179295 про реєстрацію за останнім права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Цього ж дня приватним нотаріусом ОСОБА_6 посвідчено договір купівлі-продажу вищевказаної квартири, укладений між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Крім того, 18.04.2014 р. приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_9 посвідчено договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_10 . Разом з цим, заочним рішенням Фрунзенського районного суду Харкова від 18.12.2015 у справі № 645/5967/15-ц задоволено позов заступника прокурора міста Харкова в інтересах Харківської міської ради та визнано недійсним договір купівлі-продажу від 18.04.2014 р., укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_10 стосовно житлової квартири АДРЕСА_2 (далі - Квартира), скасувавши рішення про державну реєстрацію права приватної власності за ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 на квартиру. Визнано спадщину на квартиру, що відкрилася 16.03.1997 р. після смерті ОСОБА_5 , відумерлою. Одночасно передано у власність територіальної громади міста Харкова в особі Харківської міської ради з незаконного володіння ОСОБА_10 Квартиру, як таку, що визнана відумерлою спадщиною.
Після набрання судовим рішенням законної сили, 29.06.2017 р. державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень внесено записи щодо скасування рішень про державну реєстрацію права приватної власності на Квартиру за ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .
Відповідно до рішення сесії Харківської міської ради від 19.04.2017 р. №619/17, на підставі вищезазначеного рішення суду, Квартиру прийнято до комунальної власності територіальної громади міста Харкова.
Поряд з цим, постановою апеляційного суду Харківської області від 31.01.2018 р. задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_10 та частково скасовано заочне рішення

Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18.12.2015 р., залишивши без змін позовні вимоги прокурора про визнання спадщини на квартиру, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_5 , відумерлою.
Суд мотивував своє рішення тим, що вже є заочне рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 27.02.2015 р. у справі №645/7658/14-ц про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири від 04.04.2014 р., який укладено між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у зв`язку з чим презюмуюється, що всі наступні договори укладені з порушенням законодавства, у т.ч. договір купівлі-продажу квартири від 18.04.2014 р., укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_10 . Одночасно суд зазначив, що вказане рішення є підставою для скасування державної реєстрації прав на Квартиру за громадянами, що набували право власності на неї.
З урахуванням положень ч. З ст. 1277 ЦК України 04.04.2018 р. державним реєстратором внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень про реєстрацію права комунальної власності на Квартиру за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради.
Однак, державним реєстратором Харківської районної державної адміністрації Харківської області ОСОБА_11 , на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 04.06.2018 р. у справі №642/10576/14к про зняття арешту з Квартири та постанови апеляційного суду Харківської області від 31.01.2018 р. у справі № 645/5967/15-ц, незважаючи на невідповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно, вчинено реєстраційні дії щодо скасування 21.06.2018 р. державної реєстрації права комунальної власності за Харківською міською радою на житлову Квартиру, вартістю 356 тис. грн.
У подальшому, 22.06.2018 р. державний реєстратор Харківської райдержадміністрації Харківської області ОСОБА_11 , продовжуючи свої протиправні дії, на підставі договору купівлі-продажу від 18.04.2014 р. (є недійсним в силу вимог ст. 215 ЦК України) зареєстрував право приватної власності на вищезазначену Квартиру за ОСОБА_10 , який відповідно до договорів купівлі-продажу від 23.06.2018 р. здійснив її відчуження у рівних частинах на користь ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
Таким чином, усупереч вимогам ст.ст. 10, 12, 18, 20, 24, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор Харківської районної державної адміністрації Харківської області, будучи уповноваженими на здійснення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах третіх осіб, незаконно вніс запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомості про скасування державної реєстрації права комунальної власності за Харківською міською радою на житлову Квартиру, чим спричинив тяжких наслідків інтересам держави, тобто можливо вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдйного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна за № 158033192 від 28.02.2019 р. право власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване за ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
Враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що у разі не прийняття рішення про заборону розпоряджатися квартирою може призвести до втрати відповідного майна (зміни власника нерухомого майна), з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий клопоче про необхідність накладення арешту на нерухоме майно (квартиру) за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
З метою забезпечення арешту майна, згідно ч.2 ст.172 КПК України, ОСОБА_12 та ОСОБА_13 про розгляд клопотання слідчого не повідомлялись.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи

клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в межах якого подається клопотання, приходить до висновку про його задоволення, оскільки в даному випадку арешт допускається як з метою забезпечення речових доказів, так і з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Керуючись ст. ст.167, 170- 172 КПК України, слідчий суддя -

У х в а л и в :

Клопотання слідчого про арешт майна задовільнити.
Накласти арешт на майно шляхом заборони відчуження квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), власниками якої є ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .
Згідно ст.174 КК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник, або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника, або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1