Справа № 646/3229/19
№ провадження 1-кс/646/3035/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.05.2019року м.Харків
Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001162 від 11.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчим подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що 11.05.2019 близько о 04 годині 30 хвилин, до ч/ч Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.05.2019 близько о 04 годині 29 хвилин, за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 72, екіпаж поліції 2052 виявили громадянина, ОСОБА_4 , який скоїв крадіжку речей. 11 травня 2019 року слідчим СВ Основ`янського ВП в Харківській області, здійснено огляд, а саме ділянки місцевості розташованої поряд з будинком, за адресою: АДРЕСА_1 , де, в ході проведення огляду у присутності понятих громадянин представився як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також в ході огляду у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: автомагнітолу з панеллю чорного кольору, 3(три) фрагменти ножиць, 10(десять) керамічних фрагментів, які в подальшому запаковані, опечатані та вилучені до Основ`янського ВП.

Слідчий зазначає, що оскільки вилучені предмети відповідають критеріям ст.98 КПК України, є об`єктом дослідження судової експертизи, у подальшому будуть використані як докази під час досудового розслідування та судового розгляду, для забезпечення кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, на них необхідно накласти арешт.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подала заяву, в якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Основ`янського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001162 від 11.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, за фабулою: 11.05.2019 близько о 04 годині 30 хвилин, до ч/ч Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 11.05.2019 близько о 04 годині 29 хвилин, за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 72, екіпаж поліції 2052 виявили громадянина, ОСОБА_4 , який скоїв крадіжку речей.

Згідно протоколу огляду від 11.05.2019 року, на ділянці місцевості розташованої поряд з будинком, за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: автомагнітолу з панеллю чорного кольору, 3(три) фрагменти ножиць, 10(десять) керамічних фрагментів.

Постановою слідчого від 11.05.2019 року вилучені речі було визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст.237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.ч.5,7 ст.237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Згідно вимог ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
В судовому засіданні не було встановлено порушення слідчим вимог статтей 168, 171 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно, наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В той же час, що стосується клопотання слідчого в частині визначення місця зберігання речових доказів, то слід зазначити, що розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст. 173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.
Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУ НП у Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001162 від 11.05.2019 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає по АДРЕСА_2 , в ході огляду 11.05.2019 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: автомагнітолу з панеллю чорного кольору, 3 (три) фрагменти ножиць, 10 (десять) керамічних фрагментів, шляхом заборони відчуження та розпорядження усіма особами.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1