Провадження № 1-кс/761/7405/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника ТОВ «Азаро Груп» адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 181 000 000 001 18 від 30.01.2018,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Азаро Груп» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 181 000 000 001 18 від 30.01.2018 за ч.1 ст. 298 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні, у якому рішенням слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 04.10.2018 (справа № 752/5161/18) накладений арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :82:361:0030 за адресою м. Київ, вул. М. Соловцова, б. 2 Б.

Однак, у зв`язку з тим, що, на думку представника ТОВ «Азаро Груп», арешт накладений необґрунтовано, він просив його скасувати та поновити права товариства щодо розпорядження належним йому майном.

Слідчий суддя, дослідивши наявні у його розпорядженні матеріали, дійшов висновку про таке.
У силу ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна або його представника, якщо ним, зокрема, доведено, що у подальшому застосування цього заходу відпала потреба або він накладений необґрунтовано.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 04.10.2018 (справа № 752/5161/18) на земельну ділянку з кадастровим номером :82:361:0030 за адресою АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 накладений арешт.

Водночас, на вказаній ділянці ТОВ «Азаро Груп» здійснює будівництво багатоповерхового будинку, тому застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження перешкоджає здійсненню діяльності товариства та безперешкодному користуванню земельною ділянкою.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.
Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК наведена у постанові Великої палати Верховного суду від 23.05.2018 у справі № 569/4374/16-ц та постанові Верховного суду від 07.03.2018 у справі № 362/392/16-ц.
Отже, клопотання власника майна або його представника про скасування арешту, накладеного під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, підлягає розгляду тим самим судом, яким був заснований такий захід забезпечення провадження.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК, якщо положення КПК не регулюють або не однозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 Кодексу, яка серед іншого, визначає принцип диспозитивності.

Відповідно до ст. 26 КПК принцип диспозитивності передбачає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його компетенції.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, що є підставою для його повернення ініціатору для звернення до суду, який застосував відповідний захід забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання представника ТОВ «Азаро Груп» - адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 120 181 000 000 001 18 від 30.01.2018 повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1