Справа №333/1279/19
Провадження №1-кс/333/551/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2019 року м. Запоріжжя
Комунарський районний суду м. Запоріжжя у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Комунарського районного суду м.Запоріжжя, клопотання слідчого Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Запорізької місцевої прокуратури №2 Запорізької області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000745 від 03.03.2019 року та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

04.03.2019 року слідчий СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області звернувся до суду із клопотанням про арешт майна. Клопотання обґрунтоване тим, що 02.03.2019 року в період часу з 14:10 годин по 15:00 годин слідчим СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області в ході проведення огляду місця події було виявлено та вилучено вантажний автомобіль «КАМАЗ», моделі «53212», 1983 року виробництва, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , номер шасі відсутній, який зареєстрований та належить ОСОБА_5 , а також документи на зазначений транспортний засіб і металобрухт в ньому; свідоцтво про реєстрацію ТЗ № 274270; накладна від 02.03.2019 року № 157 на 1 арк.; накладна від 02.03.2019 року № 000046 на 1 арк.; сертифікат якості на брухт сталевий від 01.03.2019 на 1 арк.; акт походження брухту сталевого від 02.03.2019 на 1 арк.; товарно-транспортна накладна від 02.03.2019 року № 895878 на 1 арк. та 3 її копії; довіреність № 15 на 3 арк.; копія договору № 11180241 на 3 арк.; лист повідомлення на 1 арк.; лист повідомлення «Дніпроспецсталь» на 1 арк.; копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб на 1 арк.; копія договору від 29 грудня 2017 року № 11170694 на 3 арк. в двох примірниках; копія протоколу № 039/2017-3 на 1 арк. в двох примірниках; копія протоколу № 040/2017-1 на 1 арк. в двох примірниках; копія витягу № 097 на 1 арк. в двох примірниках; копія акту № 72-17 на 2 арк. в двох примірниках. На думку слідчого, вилучені предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучені речі набуті в результаті вчинення інших кримінальних правопорушень, та можуть вплинути на швидке встановлення та затримання осіб, які причетні до скоєння вказаного злочину.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Представник особи, у власності якої перебуває майно, до зали судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій просив суд відмовити у задоволенні клопотання.
Враховуючи, що згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, суд приходить до висновку про розгляд заявленого клопотання за відсутності слідчого за наявними в матеріалах клопотання доказами.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення

Тимчасове вилучення майна, згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України, може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна має бути зазначено :1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Цей перелік є вичерпним та розширювальному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 03.03.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України (кримінальне провадження № 0000745).

Відповідно до протоколу огляду місця подій від 02.03.2019 року, вантажний автомобіль «КАМАЗ», моделі «53212», 1983 року виробництва, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер двигуна НОМЕР_2 , номер шасі відсутній, який зареєстрований та належить ОСОБА_5 , а також документи на зазначений транспортний засіб і металобрухт в ньому; свідоцтво про реєстрацію ТЗ № 274270; накладна від 02.03.2019 року № 157 на 1 арк.; накладна від 02.03.2019 року № 000046 на 1 арк.; сертифікат якості на брухт сталевий від 01.03.2019 на 1 арк.; акт походження брухту сталевого від 02.03.2019 на 1 арк.; товарно-транспортна накладна від 02.03.2019 року № 895878 на 1 арк. та 3 її копії; довіреність № 15 на 3 арк.; копія договору № 11180241 на 3 арк.; лист повідомлення на 1 арк.; лист повідомлення «Дніпроспецсталь» на 1 арк.; копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб на 1 арк.; копія договору від 29 грудня 2017 року № 11170694 на 3 арк. в двох примірниках; копія протоколу № 039/2017-3 на 1 арк. в двох примірниках; копія протоколу № 040/2017-1 на 1 арк. в двох примірниках; копія витягу № 097 на 1 арк. в двох примірниках; копія акту № 72-17 на 2 арк. в двох примірниках, про арешт яких слідчий звернувся до суду із клопотанням, було вилучено 02.03.2019 року слідчим Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУ НП в Запорізькій області.

При цьому, як вбачається з копії протоколу огляду від 02.03.2019 року, останній не містить посаду та підпису особи, яка склала зазначений протокол, а також прізвища, імен та по батькові понятих, які його підписали.

Відповідно ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене майно не містить формулювання підстав і мети арешту майна. Тобто, не вбачається, що предмет арешту є об`єктом кримінально караних дій, або майном, набутим кримінальним шляхом чи внаслідок вчинення кримінального правопорушення, або арешт пропонується накласти у забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації.

Також, заявлене слідчим клопотання не містить достатніх і переконливих доказів, що майно може бути певним чином приховане, знищено або ж воно зникне чи буде зіпсовано, передано, перетворено чи відчужено. Крім того, зміст клопотання не містить обґрунтування того, які перешкоди чинить особа, у володінні якої перебуває майно, що призводить до неможливості досягнення завдань досудового розслідування.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час відсутні підстави для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження. У зв`язку з чим, судом відмовляється у задоволенні клопотання про накладення арешту на зазначене вище майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1.У задоволенні клопотання слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області про арешт майна відмовити.
2.Копію ухвали не пізніше наступного дня після її винесення направити учасникам кримінального провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1