Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/887/17
Номер провадження 1-кп/292/4/19
У Х В А Л А

22 січня 2019 року смт.Пулини
Червоноармійський районний суд Житомирської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників обвинуваченого ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
потерпілих ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , представника потерпілого ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про проведення комплексної судово-медичної і судової транспортно-трасологічної експертизи ,-

В С Т А Н О В И В :
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 в судовому засіданні заявив клопотання про проведення комплексної судово-медичної та судової транспортно-трасологічної експертизи, яку просить доручити Головному бюро судово-медичної експертизи МОЗ України і Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, визначити Головне бюро судово-медичної експертизи МОЗ України провідною установою, яка здійснює організацію проведення комплексної експертизи, на вирішення експертів просить поставити такі питання:
2). Які характер, локалізація, механізм утворення тілесних ушкоджень, що були заподіяні ОСОБА_4 в момент дорожньо-транспортної пригоди, що сталася 21.05.2017 року?
3). Якими були місце та напрямок дії травмуючої сили на тіло ОСОБА_4 та послідовність заподіяння тілесних ушкоджень під час ДТП?
4). Чи могли утворитися у ОСОБА_4 тілесні ушкодження, а саме: забійна рана, садна, синці та крововилив на обличчі, струс головного мозку, садна на правій верхній кінцівці від травмуючої дії (предмета) від удару (здавлення) через контакт з рамою вітрового скла, самим вітровим склом, шухлядою для речей автомобіля, корпусу передніх правих дверцят та бокового скла на ньому внаслідок лобового зіткнення автомобіля з нерухомим об"єктом (деревом) з подальшим перекиданням автомобіля на правий бік?
6). Які характер, локалізація, механізм утворення тілесних ушкоджень, що були заподіяні ОСОБА_11 в момент дорожньо-транспортної пригоди, що сталася 21.05.2017 року? Яка причина смерті ОСОБА_11 .?
7). Якими були місце та напрямок дії травмуючої сили на тіло загиблого ОСОБА_11 та послідовність заподіяння тілесних ушкоджень?
Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 підтримали клопотання захисника ОСОБА_6 .
Потерпілий ОСОБА_9 також підтримав клопотання щодо призначення експертизи.
Прокурор, інші потерпілі та представник потерпілого ОСОБА_7 заперечували щодо призначення комплексної судово-медичної і судової транспортно-трасологічної експертизи, посилаючись на його необґрунтованість та затягування стороною захисту строків судового розгляду даного кримінального провадження.
Розглянувши заявлене клопотання, вислухавши думку учасників справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого, виходячи з наступних підстав.
Як передбачено ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження визначено захист прав і законних інтересів суб`єктів, які потерпіли від кримінального правопорушення, охорона прав, свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження і, насамперед, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, а у випадку їх безпідставного порушення - захист шляхом відновлення в правах.
Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
За ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Відповідно до пунктів 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з"ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об"єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об"єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов"язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.
Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ч.2 ст.332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.
Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об"єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов"язків.
Відповідно до пункту 3 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених Наказом МОЗ України №6 від 17.01.1995 року, зареєстрованих у Мінюсті України 26.07.1995 року №256/792 експертизи у відділі проводяться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експетизою та іншими матеріалми справи у випадку необґрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи.
Відповідно до ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 підтвердив, що більше року захищає обвинуваченого ОСОБА_4 , але жодного дослідження та будь-яких дій по даному кримінальному провадженню не робив.
Заявником у заявленому клопотанні не наведені жодні обґрунтовані та вагомі обставини, передбачені кримінально-процесуальним законом, які б вказували на наявність підстав для призначення нової, додаткової чи повторної експертизи у кримінальному проваджені, та не надано суду жодних належних та допустимих доказів з цього приводу, а відтак підстав для призначення відповідної експертизи не має.
В своєму клопотанні про проведення комплексної судово-медичної і судової транспортно-трасологічної експертизи захисник обвануваченого ОСОБА_6 посилається на висновок експерта №103/3/558, який захисник вважає таким, що не може бути доказом по справі через свою неповному та невідповідність нормам чинного законодавства. Так, даний висновок експерта виконаний на підставі постанови слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_12 від 05.07.2017 року про призначення комплексної комісійної судово-медичної, транспортно-трасологічної експертизи та експертизи механізму та обставин ДТП, тоді як поняття комплексної комісійної експертизи в науці не існує, як немає і методики її проведення та нормативно-правового акту, який би визначав комплексну комісійну експертизу як вид судової експертизи і порядок її призначення.
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 зводиться до того, що в постанові про призначення експертизи вказана неправильна назва та недостовірні вихідні дані.
По справі була проведена комплексна судово-медична, транспортно-трасологічна експертиза за №103/3/558 від 12.09.2017 року, яка міститься в матеріалах кримінального провадження (а.с.70 т.2), висновок якої підписаний експертною комісією у складі голови та членів комісії. Тому доводи захисника в цій частині не заслуговують на увагу.
Щодо недостовірних вихідних даних, наданих експерту, то при допиті в судовому засіданнів експерт ОСОБА_13 , перебуваючи під присягою, задавав питання обвинуваченому щодо вихідних даних і за їх результатами надав пояснення та підтвердив свій висновок. Питань до експерта не було.
В даному випадку обґрунтованість висновків експертів, а також, їх правова оцінка відповідно до вимог КПК України буде надаватися судом при оцінці доказів в їх сукупності, достатності, достовірності та належності. Питань до експерта не було.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242-245, 332, 395, 509 КПК України, суд -
У Х В А Л И В :
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя ОСОБА_1