14.01.2019 Єдиний унікальний № 371/43/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

14 січня 2019 року м. Миронівка

ЄУН 371/43/19

Провадження № 1-кс/371/62/19

Миронівський районний суд Київської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000015, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2019 року за ст. 185 ч. 1 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 11 січня 2019 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 09 січня 2019 року до чергової частини Миронівського ВП ГУНП в Київській області з письмовою заявою звернулася ОСОБА_3 , яка повідомила про те, що 08 січня 2019 року о 20 годині 00 хвилин ймовірно ОСОБА_4 перебуваючи в будинку під номером АДРЕСА_1 , викрав мобільний телефон марки «Bravis», моделі «С182», чорного кольору, чим завдав матеріальних збитків.

Майно у виді мобільного телефону марки «Bravis», моделі «С182», чорного кольору, добровільно передано слідчому на його пропозицію громадянином ОСОБА_4 .

За позицією слідчого переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки ймовірно є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

За положеннями ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належно. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів та доводи слідчого вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 вказаної статті метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

09 січня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 внесені відомості про кримінальне провадження за ст. 185 ч. 1 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР була заява ОСОБА_3 про факт викрадення належного їй майна.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 ч. 1 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 08 січня 2019 року о 20 годині 00 хвилин ймовірно ОСОБА_4 перебуваючи в будинку під номером АДРЕСА_1 , викрав мобільний телефон марки «Bravis», моделі «С182», чорного кольору.

Майно, що стало об`єктом кримінально протиправних дій, у виді мобільного телефону марки «Bravis», моделі «С182», чорного кольору, добровільно передано слідчому громадянином ОСОБА_4

Переданий матеріальний об`єкт було оглянуто слідчим, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду від 10 січня 2019 року: мобільний телефон марки «Bravis», моделі «С182», з пластмасовим корпусом, чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого від 10 січня 2019 року викрадене майно долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

Такі фактичні дані підтверджені протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09 січня 2019 року, протоколом допиту потерпілої від 10 січня 2019 року, протоколом огляду від 10 січня 2019 року, постановою слідчого про визнання речовим доказом від 10 січня 2019 року, поясненнями ОСОБА_4 від 09 січня 2019 року.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому і оглянуто ним, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він ймовірно є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій.

Вказане майно згідно ст. 98 КПК України може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого за ст. 185 ч. 1 КК України.

Передано майно ймовірно належить ОСОБА_3 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування чи відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою попередження приховування, відчуження майна чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000015, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2019 року за ст. 185 ч. 1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на добровільно переданий слідчому громадянином ОСОБА_4 матеріальний об`єкт : мобільний телефон марки «Bravis», моделі «С182», з пластмасовим корпусом, чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 .

Згідно положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1