Справа № 638/3022/19
Провадження № 1-кс/638/1309/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2019 року Дзержинський райсуд м. Харкова в складі :
головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харків клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківської області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000175 від 12.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України у відношенні :
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, росіянина, громадянин України, неодруженого, не працевлаштований, з середньою-спеціальною освітою, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого за вчинення корисливих злочинів,

за участю :
прокурора ОСОБА_4
слідчого ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_5
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ :

04.03.2019 слідчий СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 12.01.2019 за попередньою змовою з ОСОБА_7 , шляхом віджиму пластикового вікна, проник до буд. АДРЕСА_3 із зазделегіть виниклим умислом на таємне викрадення майна. Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 діючи повторно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення викрав майно, яке належить ОСОБА_8 .
Крім того, 23.01.2019 у період з 02-00 год. до 03-50 год. ОСОБА_5 , за попередньою змовою разом з ОСОБА_7 шляхом пошкодження замкового пристою, проник до буд. АДРЕСА_4 , де реалізуючи свій злочинний умисел викрав майно, яке належить ОСОБА_9 .
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_4 вказане клопотання підтримали повністю, просили його задовольнити, з підстав на які слідчий посилається в своєму клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні свою провину у вчиненні інкримінованих злочинів визнав в повному обсязі, просив не застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважав, що не існує ризиків, встановлених ст. 177 КПК України.
Суд, заслухавши думки прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного та вивчивши письмові матеріали, надані на підтвердження заявленого клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, судом встановлено наступне :
Матеріал досудового розслідування внесено до ЄРДР за № 0000175 від 12.01.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185 КК України.
02.03.2019 о 23-00 год. слідчим вручено ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185 КК України.
04.03.2019 о 13-05 год. копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надана підозрюваному ОСОБА_5 .
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Слідчим у своєму клопотанні та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яка не заперечується як самим ОСОБА_5 та підтверджується протоколами огляду місця події під час яких було вилучене викрадене ОСОБА_5 майно, протоколами допиту потерпілих, свідків та іншими дослідженими у судовому засіданні доказами.
За вчинення вказаного злочину, передбачено покарання, у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, так як вказаний злочин віднесено, відповідно до ст. 12 КК України, до категорії тяжкого злочину.
Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі - Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).
Також, ЄСПЛ у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Практика ЄСПЛ свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У якості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим зазначено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Зазначений факт, на думку суду, підтверджений матеріалами кримінального провадження, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше неодноразово судимим, за вчинення корисливих злочинів, не працевлаштований, не має стабільного доходу, що свідчить про ризик вчинення ним повторних злочинів, родини не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних та сімейних зв`язків.
Вказані обставини свідчать про зухвале ігнорування ОСОБА_5 норм правопорядку, загально прийнятних норм поведінки, що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, а також чинення перешкод кримінальному провадженню з метою уникнення покарання за вчинення зазначеного злочину та можливості переховування від слідства та суду, в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу.
Аналізуючи наведене, а також дані про особу ОСОБА_5 , суд приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, а також не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому у відношенні ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на максимальний строк шістдесят днів.
Відповідно до ст. 183 ч. 3 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.
Згідно з частиною 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Частина 7 ст. 182 КПК України вказує на те, що у випадках, передбачених частинами 3-4 ст. 183 цього кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Зі змісту статті 202 ч.ч. 4, 5 КПК України слідує, що підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти негайно, але не більше протягом одного робочого дня після внесення застави, визначеної в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при відсутності іншого судового рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою; після отримання та перевірки документа, підтверджуючого факт внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення повинна повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Визначаючи розмір застави слідчий суддя приходить до висновку, що застава у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.
Таким чином, відповідно до вище перелічених статей вважаю за необхідне при винесенні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 визначити розмір застави у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в сумі 153 680,00 гривень, яку він має право у будь - який момент внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, після чого він може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, перелічені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Але у випадку невиконання вище перелічених обов`язків, застава може бути звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківської області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 « Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою » по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000175 від 12.01.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , - задовольнити.
Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (№27)», строком до 02 травня 2019 до 17-15 год. включно.
Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме у розмірі 153 680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн у національній грошовій одиниці, яку може бути внесено як самим підозрюваним так і іншою фізичною особою на наступні реквізити одержувач ТУДСА України у Харківській області, код одержувача 26281249, МФО банку 820172, банк Державна казначейська служба України, р/р 6674, призначення платежу - застава, справа № ___, підозрюваний (прізв., ініціали) платник (прізв., ініціали).
В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.
З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1. прибувати до слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківської області із встановленою ним періодичністю чи за викликом;
2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
3. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.
В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1