Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2278/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.02.2019 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000246 від 17.02.2019 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ УП в метрополітені ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000246.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.02.2019 р. приблизно о 17 год. 15 хв. ОСОБА_6 знаходячись в стані алкогольного сп`яніння та перебуваючи на ескалаторі, який розташований на проміжку між станціями метро «Театральна» - «Золоті Ворота» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, помітив біля себе раніше незнайому малолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. В цей час, в останнього виник злочинний умисел на вчинення розпусних дій щодо малолітньої особи. З метою отримання нагоди вчинити розпусні дії щодо малолітньої особи направився за ОСОБА_7 . Приблизно о 17 год. 20 хв. ОСОБА_6 , здійснив посадку до вагону потягу на станції метро «Золоті Ворота» КП «Київський метрополітен» у м. Києві разом з малолітньою потерпілою ОСОБА_7 , де остання сіла на сидіння, а ОСОБА_6 став навпроти неї. Реалізуючи свій злочинний умисел 17 лютого 2019 року приблизно о 17 год. 30 хв. ОСОБА_6 , діючи умисно, перебуваючи на перегоні між станціями метро «Печерська» - «Дружби Народів» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, користуючись тим, що малолітня потерпіла ОСОБА_7 , у зв`язку зі своїм малолітнім віком не може чітко усвідомлювати протиправність дій ОСОБА_6 , останній дістав своєю рукою зі штанів, в які був вдягнений на той час, статевий орган та почав показувати його потерпілій, тим самим вчинив розпусні дії щодо малолітньої ОСОБА_7 , що виразились у фізичному розбещенні, зокрема публічному демонструванні свого статевого органу, шляхом його оголення.
У судовому засіданні прокурор та слідчий внесене до суду клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання слідчого заперечував, просив призначити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час, оскільки підозрюваний працює, має сталі соціальні зв`язки, проживає з батьками.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також заперечував.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного, його захисника вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
18.02.2019 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Обґрунтована підозра підтверджується доданими до клопотання доказами: протоколом затримання ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину від 17.02.2019 р., протоколом допиту малолітньої потерпілої ОСОБА_7 , протоколами допитів свідків ОСОБА_8 від 17.02.2019 р. та ОСОБА_9 від 18.02.2019 р., протоколом пред`явлення потерпілій особи для впізнання за фотознімками.
Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.
Оцінюючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя вказує на те, що усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання. Крім того суд виходить з повідомленої особі підозри та доказів якими вона обґрунтовується, при цьому, слідчим суддею було проаналізовано протоколи пред`явлення особи для впізнання, допиту потерпілої, свідків та інші матеріали, що були долучені до клопотання, а відтак, останній прийшов до висновку про обґрунтованість даного ризику.
Також, існує ризик впливу на потерпілу, її законного представника у даному кримінальному провадженні, зважаючи малолітній вік потерпілої та безпосередню близькість проживання. Актуальним є і ризик впливу на свідків, які також проживають у м. Києві. Обґрунтованість вказаного ризику відповідає і позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» звертає увагу на актуальність реальної загрози вчинення тиску на початкових стадіях досудового розслідування.
Низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, схильність до злочинних дій сексуального характеру вказує на ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує репутацію підозрюваного, який раніше не судимий, працюючий, за місцем роботи характеризується позитивно, зареєстрований та проживаючий у м. Києві, не одружений, проживає з батьками пенсіонерами, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення.
А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує доведеність на даний момент того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений без застосування насильства чи погрози його застосування, з урахуванням особи підозрюваного ОСОБА_6 , додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчим в клопотанні заявлено про необхідність визначення розміру застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000246 від 17.02.2019 р. за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково;
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою;
Ухвала слідчого судді діє до 17 год. 50 хв. 17 квітня 2019 р. включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Розмір застави визначити у межах 60 (шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 111 180 (сто одинадцять тисяч сто вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_6 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
В іншій частині задоволення клопотання відмовити;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1