Справа № 640/3950/19
н/п 1-кс/640/2776/19
"21" лютого 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:
- прилад з маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948»;
- первинну упаковку посилки (картонна коробка коричневого кольору обмотана липкою стрічкою жовтого кольору);
- накладну «СР060357948UA».
В ході досудового розслідування встановлено, що за невстановлених обставин громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , організував переміщення на територію Королівства Іспанія приладу нічного бачення з маркуванням «ПНВ 57Е ЕШТ7948», в порушення встановленого порядку здійснення міжнародних передач товарів, що підлягають державному експортному контролю, а саме без отримання відповідного дозволу Державної служби експортного контролю України.
В подальшому, поштове відправлення ОСОБА_4 , на підставі його добровільної згоди, було відкрито в результаті чого встановлено, що в ньому знаходиться: пристрій зеленого кольору з маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948», пристрій зеленого кольору з маркуванням «5871», кабель чорного кольору з роз`ємами, шолом з тканини чорного кольору на якому встановлено пристрій для кріплення навісного обладнання зеленого кольору.
Щодо виявлених предметів в середині вказаного поштового відправлення ОСОБА_4 пояснив, що це є прилад нічного бачення із маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948» в комплекті з шоломом чорного кольору, який в кінці вересня на початку жовтня 2018 року в локації інтернет магазину «Ebay» у нього був придбаний невідомим мешканцем Королівства Іспанія, у зв`язку з чим протягом двох днів після придбання був відправлений покупцю з виростанням можливостей ПАТ «Укрпошта».
Крім того, в ході огляду місця події від 19.02.2019 в оператора відділення №99 ПАТ «Укрпошта» м. Харкова ОСОБА_6 було вилучено накладну «СР060357948UA».
В ході проведення огляду у приміщенні вказаної установи зв`язку проведено попередній огляд вилучених предметів та документів в результаті чого встановлено, що на них містяться відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування даного кримінального провадження.
Згідно з листом Департаменту військово-технічної політики, розвитку озброєння та військової техніки Міністерства оборони України (№403/3/2/5593 від 16.07.2018) встановлено, що прилад «ПНВ 57Е» використовується у військовій сфері та є додатковим комплектувальним виробом у складі броньованої евакуаційної машини БРЕМ-1, що за своїми ознаками відповідає позиції ML6, підпозиції ML6.a (прим.1, п. a, b, c), з урахуванням технічної примітки 2 до визначення «компонент» розділу 3 «Визначення термінів…» загальних приміток до Списку товарів військового призначення, міжнародні передачі яких підлягають державному контролю (Додаток до Постанови КМУ від 20.10.2003 №1807 зі змінами та доповненнями).
Відповідно до листа ДСЕК України (№2836/30-18 від 07.08.2018) встановлено, що згідно з ст. 12 ЗУ «Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання» фізична особа не може бути зареєстрована в Держекспортконтролі як суб`єкт міжнародних передач товарів, що підлягають державному експортному контролю та їй не можуть видаватись відповідні дозвільні документи.
Як зазначено слідчим, 19.02.2019 вилучений в ході огляду місця події від 19.02.2019 прилад з маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948», а також первинна упаковка посилки (картонна коробка коричневого кольору обмотана липкою стрічкою жовтого кольору) визнані речовими доказами.
Цього ж дня, вилучену в ході огляду місця події від 19.02.2019 накладну визнано документом.
04.01.2019 у даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 333 КК України.
Предмети та документи, вилучені за результатом проведення огляду місця події від 19.02.2019 відповідають критеріям ст. 98 КПК України та можуть свідчити про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.
Таким чином, на підставі вищезазначеного можна дійти висновку, що вказані предмети відповідають критеріям, зазначеним у ч. 3 ст. 170 КПК України.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, вилучення вказаних предметів та документів, окрім накладної «СР060357948UA», під час огляду місця події у ОСОБА_4 , за участі та у присутності останнього, є конкретним фактом, підтверджуючим право власності на майно.
Місцем зберігання вилучених 19.02.2019 в ході огляду місця події предметів та документів на теперішній час є службове приміщення УСБУ в Харківській області, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Слідчим зазначено, що з метою збереження речових доказів, які містять відомості, що можуть бути використані, як докази при проведенні досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням, та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети та документи, вилучені 19.02.2019 під час проведення огляду місця події у відділенні №99 ПАТ «Укрпошта» м. Харкова орган досудового розслідування просить накласти арешт.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власник майна, надав суду заяву про розгляд клопотання слідчого про арешт майна без його участі, не заперечуючи проти його задоволення.
ОСОБА_6 , оператор 99-го відділення зв`язку ПАТ «Укрпошта», надала суду заяву щодо згоди на накладення арешту на вилучену в ході огляду місця події накладну «СР060357948UA».
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
- прилад з маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948»;
- первинну упаковку посилки (картонна коробка коричневого кольору обмотана липкою стрічкою жовтого кольору);
- накладну «СР060357948UA».
Місцем зберігання арештованого майна в частині приладу з маркуванням «ПНВ-57Е ЕШТ7948», а також первинної упаковки посилки (картонна коробка коричневого кольору обмотана липкою стрічкою жовтого кольору), визначити камеру зберігання речових доказів слідчого відділу УСБУ в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1