Провадження №1-кп/127/603/18
УХВАЛА
15 листопада 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

у складі головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

при розгляді у відкритому судовому засіданні кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.04.2018 р. за № 0001488 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 186 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
Вінницьким міським судом Вінницької області здійснюється судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ст. 331 КПК України суд поставив на обговорення питання щодо доцільності продовження строку застосованого відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 вважає доцільним продовжити строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки останній може ухилятися від суду, впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що запобіжний захід до обвинуваченого застосований вірно, підстав для його зміни, скасування немає, а тому просить продовжити строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, вважає доцільним здійснення приводу свідка ОСОБА_6 в наступне судове засідання, оскільки свідок в судове засідання не з`явився. Заявила клопотання про допит потерпілого ОСОБА_7 в режимі відеоконференції між місцем проживання потерпілого за адресою: АДРЕСА_1 та Вінницьким міським судом Вінницької області, оскільки потерпілий є інвалідом, самостійно не пересувається, що унеможливлює його прибуття у судове засідання в приміщення суду.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 , позицію якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , заперечують проти продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважають, що вказані прокурором ризики не доведені, обвинувачений має постійне місце проживання, немає наміру впливати на свідків та потерпілих, а також ухилятися від суду. Просять змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за місцем проживання обвинуваченого. Не заперечують проти проведення судового засідання та допиту потерпілого в режимі відеоконференції та здійснення приводу свідка.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід продовжити. При цьому суд бере до уваги таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Так, відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України).

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

В судовому засіданні встановлено, що під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 17.04.2018 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 13.06.2018 року.
Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 12.06.2018 року продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 на 60 календарних днів, починаючи з 12.06.2018 року до 10.08.2018 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 31.07.2018 року продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 до 28.09.2018 року включно.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.09.2018 року продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 до 26.11.2018 року включно.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які за ступенем тяжкості є злочином невеликої тяжкості та тяжким злочином відповідно, раніше неодноразово судимий, офіційно не працевлаштований, в зареєстрованому шлюбі не перебуває, власного нерухомого майна на території м. Вінниці немає. Відтак, соціальні зв`язки обвинуваченого за місцем фактичного проживання не можна визнати стійкими.
Суд приймає до уваги і стадію даного судового провадження, в межах якого обвинувачений, потерпілий та свідки на даний час судом не допитані, відтак докази, на яких може ґрунтуватися або якими може спростовуватися обвинувачення, судом не досліджувалися. В разі переховування обвинуваченого, ризик якого залишається високим, стане неможливим подальше судове провадження та реалізація принципу змагальності сторін під час судового розгляду, що також зумовлює подальше застосування тримання під вартою щодо обвинуваченого.
При цьому суд, враховує також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, особу обвинуваченого у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, зокрема, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків.
За таких обставин, суд приходить до висновку про доцільність продовження строку застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризики, встановлені під час розгляду клопотання прокурора, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
Що стосується приводу свідка ОСОБА_6 суд зазначає таке.

Свідок ОСОБА_6 , який був викликаний в судове засідання у встановленому КПК України порядку, в судове засідання не з`явився, про причини свого неприбуття суд не повідомив.
У відповідності до положень п. 1 ч. 2 ст. 66 КПК України свідок зобов`язаний прибути за викликом до суду.
Частиною 1 статті 327 КПК України встановлено, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.
Згідно до ч. 1 ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.
Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до положень ч.ч. 2-3 ст. 143 КПК ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу.
Особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу.
Вивчивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку сторін кримінального провадження, враховуючи те, що свідок ухиляється від прибуття до суду і його неявка перешкоджає подальшому розгляду кримінального провадження, з метою забезпечення розумних строків розгляду кримінального провадження, суд вважає, що слід здійснити привід свідка ОСОБА_6 до суду.

Що стосується клопотання прокурора про допит потерпілого ОСОБА_7 в режимі відеоконференції суд зазначає таке.

З матеріалів кримінального провадження та пояснень сторін в судовому засіданні вбачається, що потерпілий ОСОБА_7 є інвалідом, самостійно не пересувається, що унеможливлює його прибуття у судове засідання в приміщення суду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України у разі необхідності вжиття заходів для забезпечення оперативності судового провадження, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Згідно ч. 4 ст. 336 КПК України соба, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

На підставі викладеного, для забезпечення оперативності судового провадження, враховуючи стан здоров`я потерпілого, суд приходить до висновку, що допит потерпілого слід здійснювати в режимі відеоконференції.

Керуючись ст. ст. 66, 140-142, 176-178, 183, 194, 327, 336, 369-372, 376, КПК України, -

УХВАЛИВ:
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 2 ст. 186 КК України відкласти на 10 год. 30 хв. 06 грудня 2018 року.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований до обвинуваченого - залишити без зміни, продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, починаючи з 15.11.2018 року до 13.01.2019 року включно.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи "Вінницька установа виконання покарань (№1) для відома та виконання в частині продовження строку запобіжного заходу та до Вінницької місцевої прокуратури для відома.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали в частині продовження строку запобіжного заходу - з 15.11.2018 року до 13.01.2019 року включно.

Здійснити привід свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 в судове засідання, яке відбудеться 06 грудня 2018 року о 10 год. 30 хв. в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області в залі судових засідань №28.

Виконання ухвали в частині приводу свідка покласти на орган Національної поліції, що здійснював досудове розслідування, а саме Лівобережне відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурорів Вінницької місцевої прокуратури Вінницької області, які здійснюють повноваження прокурора у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно надіслати органу, на який покладено її виконання та до Вінницької місцевої прокуратури Вінницької області для виконання в частині здійснення приводу свідка.

У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, зобов`язана повернути її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Клопотання прокурора про допит потерпілого в режимі відеоконференції задовольнити.

Допит потерпілого ОСОБА_7 здійснити 06 грудня 2018 року о 10 год. 30 хв. в режимі відеоконференції між місцем проживання потерпілого за адресою: АДРЕСА_1 та Вінницьким міським судом Вінницької області.

Копію ухвали направити до Вінницької місцевої прокуратури Вінницької області для організації дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції.

Доручити судовому розпоряднику або секретарю судового засідання Вінницького міського суду Вінницької області вручити потерпілому ОСОБА_7 під підпис пам`ятку про його процесуальні права і обов`язки, перевірити документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з ними до закінчення судового засідання. Розписку з підписом потерпілого про отримання пам`ятки про процесуальні права та обов`язки після судового засідання терміново надати до Вінницького міського суду Вінницької області (вул. Грушевського, 17 в м. Вінниці).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя