Справа № 372/481/19
Провадження 1-кс-284/19
ухвала
Іменем України

11 лютого 2019 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання заступника начальника СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, погоджене заступником начальникам Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

11.02.2019 року заступник начальника СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, капітан поліції ОСОБА_4 погоджене заступником начальникам Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000098 від 08.02.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, яке обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 07 лютого 2019 року, близько 22 год. 30 хв., точного часу слідством не встановлено, перебуваючи поблизу під`їзду будинку АДРЕСА_1 , де окрім нього перебував ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи умисел, спрямований на завдання тяжких тілесних ушкоджень останньому, який виник на ґрунті тривалих неприязних відносин, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій, та бажаючи настання зазначених наслідків, в ході словесної суперечки з тим, з невстановленого слідством предмету, призначеного для відстрілу гумовими кулями, здійснив один постріл в область голови потерпілого, чим спричинив йому тілесні ушкодження, після чого з місця вчинення злочину зник.

Відповідно до довідки №204 від 08.02.2019, виданої з КНП ОРР «Обухівська центральна районна лікарня», у ОСОБА_6 діагностовано тяжке вогнепальне проникаюче поранення лівої скронево-тім`яної ділянки. Забій головного мозку тяжкого ступеня. Вдавлений перелом лівої скроневої і тім`яної кісток. Внутрішньо-мозкова гематома лівої скронево-тім`яної ділянки.

10.02.2019 о 22 год. 06 хв. від ОСОБА_7 на лінію «102» надійшло повідомлення про те, що в Київській області, смт. Козин по вул. Лісній знаходиться чоловік, який здійснював постріли 07.02.2019 в смт. Козин, який вчиняє конфлікт.

10.02.2019 до Обухівського ВП ГУНП в Київській області надійшов рапорт від заступника командира взводу № 2 роти № 2 БПОП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 про те, що 10.02.2019 о 22 год. 30 хв. з метою надання допомоги працівникам Обухівського ВП ГУНП в Київській області, поблизу будинку №65 по вул. Шевченка в смт. Козин Обухівського району Київської області, було зупинено автомобіль, в середині якого знаходився чоловік, якого було опізнано як ОСОБА_5 , на якого було дано орієнтування Обухівським ВП ГУНП в Київській області про те, що він підозрюється у вчиненні злочину.

В ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України 10.02.2019 о 23 год. 15 хв. поблизу домоволодіння АДРЕСА_2 , у останнього виявлено та вилучено кобуру для зброї у вигляді спеціального спорядження для носіння в цивільному одязі.

Вказану кобуру для зброї вилучено до Обухівського ВП ГУНП в Київській області.
Згідно постанови слідчого від 11 лютого 2019 року вилучені 10 лютого 2019 року предмети та документи, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіхосіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п.2 п.п.1 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.3 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий Обухівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, просив розглядати клопотання без участі слідчого та прокурора, вимоги клопотання підтримав в повному обсязі, просив не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів, в тому числі не здійснювати аудіо запис та відео запис за допомогою технічних засобів.
Згідно норми ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступного.

Судом встановлено, що СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000098 від 08.02.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

Згідно ст. 170 ч.1 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно вимог ч.5 ст.173 КПК України в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.

Внесене клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України, матеріалам клопотання, доведено достатність даних про здійснення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливим фактам приховування, зникнення, втрати, використання, пересування, передачі, відчуження майна, а його арешт передбачає заборону особам, у володінні яких перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його, є підстави для задоволення клопотання, оскільки у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного слідчим клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 171-173, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання заступника начальника СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене майно, що було вилучено 10.02.2019 о 23 год. 15 хв. поблизу домоволодіння АДРЕСА_2 , в ході затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України, а саме: кобуру для зброї у вигляді спеціального спорядження для носіння в цивільному одязі.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_9