Справа №295/4430/19
УХВАЛА
Іменем України

24.03.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Житомирського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні №0001242 від 21.03.2019 року,

в с т а н о в и в :
Слідчий звернулась з клопотанням, в якому просила застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на два місяці.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушенні, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України, який полягав у тому, що 21.03.2019 року, близько 12 години 00 хвилин, було здійснено вхідний телефонний дзвінок з номеру мобільного номеру телефону № НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_4 на особистий мобільний номер працівника поліції ОСОБА_8 , інспектора з особливих доручень Управління патрульної поліції у місті Житомирі, з якого телефонувала ОСОБА_9 . ОСОБА_4 втрутився в телефонну розмову між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 та усвідомлюючи, що звертається до працівника правоохоронного органу, який виконує свої службові обов`язки, у робочий час, використовуючи слова грубої нецензурної лексики почав ображати останнього та висловлювати погрози вбивством, насильством щодо останнього та його дружини, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків,а саме у грубій формі висловив намір позбавити його життя, при цьому наголосив, на те щоб потерпілий ОСОБА_8 ходив та обертався, побоюючись за своє життя, одночасно висловивив погрозу і в сторону дружини потерпілого ОСОБА_8 , зазначивши, що втупить з останньою у статеві зносини неприроднім шляхом.

В той самий час, працівник поліції ОСОБА_8 , знаючи достовірно, що ОСОБА_4 вживає наркотичні засоби, до цього ж неодноразово судимий за умисні злочини, у тому числі поєднані із застосуванням насильства до працівників правоохоронного органу, та те що на даний час триває судовий розгляд по обвинуваченню останнього за фактом спричинення останнім тілесних ушкоджень, що свідчить про схильність останнього до вчинення насильницьких дій, відтак потерпілий ОСОБА_8 усвідомлював реальність погроз вчинених відносно себе та своєї дружини.

Слідчий зазначила, що вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України, підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколами допиту потерпілого та свідків, протоколом огляду предмету та іншими письмовими доказами.

Крім того, відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства існують ризики, які передбачені у п.п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків, запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризики мотивовані тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за насильницькі злочини щодо застосування насильства до працівників поліції, знову підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України, який згідно ст. 12 КК України є злочином середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років. Останній ухиляється від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується рапортами працівників поліції, відсутністю постійного місця працевлаштування. Так, як злочин в якому підозрюється ОСОБА_4 включає в себе погрози застосування насильства, є підстави вважати, що таким чином останній може впливати на інших учасників кримінального провадження та або членів їх сімей з метою залякування. Перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інші злочини відносно потерпілого або інших осіб, не працює, а також наявні вагомі докази, що підтверджують вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, відносно ОСОБА_4 слухається справа в суді м. Житомира щодо вчинення ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

В судовому засіданні прокурор Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підтримав клопотання слідчого та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснив, що після вчинення кримінального правопорушення самостійно з`явився до слідчого зі своїм адвокатом, зобов"язувався з`являтись на виклики слідчого, до 20.03.2019 року. Пояснив, що працював неофіційно, наразі звільнений. Зазначив, що має на утриманні двох неповнолітніх дітей, сплачує аліменти, крім того, разом з ним проживають батьки, які є інвалідами третьої групи.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний у вигляді домашнього арешту, а у випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави. Захисник зазначив, що прокурором не доведено, що більш м"який запобіжний захід не забезпечить виконання обов"язків ОСОБА_4 .

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 21.03.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 345 КК України.

22.03.2019 року ОСОБА_4 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Згідно ст. 12 КК України, зазначене кримінальне правопорушення відноситься до злочинів середньої тяжкості.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення.

Щодо визначених стороною обвинувачення ризиків, то слідчий суддя вважає недоведеними ризик переховування від органів досудового розслідування або суду та незаконно впливу на потерпілих, свідків.

Так, встановлено, що підозрюваний проживає в с. Гибочиця, Житомирської області разом із цивільною дружиною, її неповнолітньою дитиною та своїми батьками, свою вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнає. Відомостей, які б свідчили про те, що підозрюваний намагався зв`язатись з потерпілим або свідками слідчому судді не надано та даної обставини в судовому засіданні прокурором не доведено.

Європейським Судом з прав людини звернуто увагу на те, що ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання; він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (п. 21, справа «Подвезько проти України»).

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 раніше судимий, слідчий суддя вважає доведеним ризик, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Прокурором в судовому засіданні, не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 , як і не зазначено про останне в клопотанні. Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за недоцільне застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 194 КПК України, для досягнення мети застосування запобіжного заходу, яка вказана у ст. 177 КПК України, тобто забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.

Статтею 181 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Домашній арешт являє собою позбавлення свободи в розумінні підпункту «с» пункту 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини (пункт 17 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Вітторіо та Луіджи Манчіні проти Італії», «Лавентс проти Латвії»).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу підозрюваному, згідно ст. 178 КПК України, слідчим суддею враховуються обставини, за яких було скоєно кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , те, що підозрюваний має постійне місце проживання, має на утриманні неповнолітню доньку та до вчинення кримінального правопорушення був неофіційно працевлаштований, що вказує про наявність тісних соціальних зв`язків. На підставі чого, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 197, 200, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :
У застосуванні до ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту без застосування електронних засобів контролю.
Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, до 22.05.2019 року.
Негайно звільнити з-під варти ОСОБА_4 після доставлення його до місця проживання, за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки:
1. прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4. докласти зусиль до пошуку роботи.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов"язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Встановити строк дії ухвали до 22.05.2019 року. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1