Провадження № 1-кс/760/7377/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю:
прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 ,
підозрюваногоОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у кримінальному провадженні за № 0005116 від 10.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваногоОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 згідно наказу № 240/16-к від 06.07.2016 прийнятий на посаду заступника директора Київського муніципального академічного театру опери і балету для дітей та юнацтва (далі - Театр) з 06.07.2016 року з правом надання першого підпису.

Виходячи з пп. 2, 3 Посадової інструкції заступника директора, затвердженої 29.12.2012, ОСОБА_4 обіймає вказану посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно - господарських функцій, та відповідно до примітки 1 статті 364 КК України є службовою особою.

Як зазначається в клопотанні, 04.05.2018 приблизно о 10:00 год. ОСОБА_8 , діючи на підставі довіреності ТОВ «Двадцятка Фільм», з метою пошуку та підбору локацій для зйомки художнього фільму «Бізнесплан» прибув до приміщення Театру за адресою: АДРЕСА_2 для встановлення порядку організації оренди приміщення Театру. В подальшому, ОСОБА_8 для обговорення та узгодження питання оренди направили до заступника директора Театру ОСОБА_4 .

На думку органу досудового розслідування, в ході розмови у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди за попередньою змовою з невстановленою досудовим розслідуванням особою для себе та невстановленої досудовим розслідуванням особи за надання в оренду приміщень, з метою незаконного збагачення з використанням наданого йому службового становища. ОСОБА_4 зазначив про можливість оренди приміщення Театру з 01.06.2018 строком на п`ять днів, однак порядок та обставини оренди повідомить пізніше.

Як вказується в клопотанні, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленою досудовим розслідуванням особою, повідомив ОСОБА_8 , що для погодження оренди приміщення Театру необхідно підписати договір надання послуг, а не оренди, за яким необхідно внести оплату на розрахунковий рахунок Театру в сумі 100 000 гривень, тобто по 20 000 гривень за кожен день оренди, окрім цього за сприяння в підписанні даного договору ОСОБА_9 необхідно передати особисто йому грошові кошти в сумі 200 000 гривень, тобто по 40 000 гривень за кожен день оренди.

Продовжуючи свої злочині дії, 22.05.2018 приблизно о 15:00 год., перебуваючи в приміщенні Театру за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 2, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, доводячи свій злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди до кінця, ОСОБА_4 отримав від ОСОБА_8 неправомірну вигоду в сумі 200 000 гривень (з яких 20 000 гривень та 180 000 несправжніх грошових коштів - імітаційних засобів) за передачу в оренду приміщень Театру, після чого затриманий на місці скоєння злочину працівниками поліції, а в ході проведеного огляду виявлено та вилучено вищезазначені грошові кошти.

Таким чином, на думку органу досудового розслідування, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразились в одержанні неправомірної вигоди службовою особою для себе чи третіх осіб, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, за попередньою змовою групою осіб, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України.

23.05.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Як зазначається в клопотанні, вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

- заявою ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколами допитів свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом огляду від 22.05.2018 року;

- повідомленням про підозру від 23.05.2018 року ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Також, на думку органу досудового розслідування, наявні наступні ризики щодо підозрюваного ОСОБА_4 , а саме: переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, на думку органу досудового розслідування, є підстави вважати, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити і застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з альтернативою внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, стверджував про необґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 за ч.3 ст.368 КК України, зокрема, про відсутність такої ознаки як вчинення діяння за попередньою змовою групою осіб, звернув увагу на те, що на підозрюваному не було виявлено жодних люмінесцентних слідів, а грошові кошти були виявлені в приміщенні, де перебував підозрюваний, а не при самому ОСОБА_4 .

Захисник також стверджував про необгрунтованість ризиків, викладених у клопотанні, вказував, на його думку, на порушення кримінального процесуального законодавства, зокрема, що в протоколі затримання ОСОБА_4 немає пам`ятки про права підозрюваного, а пред`явлення підозри не фіксувалося технічними засобами.
Крім того, захисник ОСОБА_5 вказав на міцні соціальні зв`язки підозрюваного, наявність в нього постійної роботи та родичів на утриманні, надав слідчому судді документи, а також їх копії, які підтверджують, що дружина підозрюваного - ОСОБА_10 є інвалідом ІІІ групи з обмеженнями щодо можливості працювати, а також свідоцтво про народження ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 онуки ОСОБА_4 .

Підозрюваний ОСОБА_4 такожпроти задоволення клопотання заперечував, пояснив, що переховуватися від органів досудового розслідування не збирається, просив обрати щодо нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Прокурор додатково зазначив, що вчинення підозрюваним ОСОБА_4 злочину за попередньою змовою групою осіб підтверджується як показаннями свідка ОСОБА_8 , так і негласними слідчими (розшуковими) діями, протоколи про проведення яких ще не можуть бути розсекречені, відсутність фіксації пред`явлення підозри обумовлюється тим, що ІТТ, в якому вручалася підозра, є режимним об`єктом, в якому застосування технічних засобів заборонено.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши показання сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до висновку, що у клопотанні слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Виходячи з вимог чинного кримінального процесуального законодавства, рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Слідчий суддя вважає необхідним урахувати, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На підставі викладеного, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, за такими кваліфікуючими ознаками як вчинення діяння за попередньою змовою групою осіб або поєднане з вимаганням неправомірної вигоди. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема, протоколами допитів свідка ОСОБА_8 від 10.05.2018, від 17.05.2018, протоколом огляду місця події від 22.05.2018 року.

Щодо ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором наступні ризики стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , а саме, переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 врахувати розмір інкримінованої неправомірної вигоди, відсутність у підозрюваного судимостей, міцність соціальних зв`язків, наявність в нього постійного місця роботи і проживання, дружини, інваліда ІІІ групи, на утриманні. Крім того, в доньки ОСОБА_4 ОСОБА_12 , яка є студенткою, нещодавно, ІНФОРМАЦІЯ_3 , народилася донька ОСОБА_11 , отже, підозрюваний має надавати допомогу і своїй доньці.

Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13, вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- ретельно перевіряти дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК у випадках затримання особи без ухвали слідчого судді, суду;
- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Як вже зазначалося вище, захисник ОСОБА_5 , вказував, на його думку, на порушення кримінального процесуального законодавства, зокрема, що в протоколі затримання ОСОБА_4 немає пам`ятки про права підозрюваного та про відсутність фіксації технічними засобами пред`явлення підозри ОСОБА_4 . Разом з тим, вказана пам`ятка із підписом ОСОБА_4 про їїотримання була надана прокурором на ознайомлення під час судового засідання, а здійснення фіксації технічними засобами пред`явлення підозри є неможливим через режимність ІТТ, в якому це відбувалось. При цьому, слідчим суддею не встановлено порушення вимог саместатей 207 - 213 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою - заставу.

Так, згідно з чч.1, 4, 5 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
На підставі викладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням обставин кримінального правопорушення, розміру інкримінованої неправомірної вигоди, його сімейного і майнового стану, такого запобіжного заходу як застава в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 140 960 (сто сорок тисяч дев`ятсот шістдесят) грн. з покладенням на нього обов`язків, необхідність яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;
- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.
На підставі викладеного та керуючись стст.29 Конституції України, стст.176-178, 182, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відмовити.
Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 140 960 (сто сорок тисяч дев`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена на наступний депозитний рахунок Солом`янського районного суду м.Києва: отримувач: ТУ ДСА України в м.Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м.Києві, р/р: 2089.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком на два місяці, до 25.07.2018 р. включно, обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- не відлучатися із м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України;
- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, до Солом`янського районного суду м.Києва. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 .
Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти негайно в залі суду в зв`язку із обранням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала підлягає виконанню не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_13 ГЛ.