печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
07.05.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000581.
У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання, зазначаючи наступне.
Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 22.10.2015 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000581, за фактом розтрати та заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах з використанням суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), створених з метою прикриття незаконної діяльності, а також незаконних дій, спрямованих на легалізацію грошових коштів, одержаних злочинним шляхом, вчинених за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. 5 ст. 191 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що Під час розслідування вказаного кримінального провадження викрито діяльність «конвертаційного центру», який діяв на території Миколаївської області. За результатами проведених заходів вилучено печатки фіктивних підприємств, фіктивну фінансово-господарську документацію, комп`ютерне обладнання із системою «клієнт-банк» та інше.

Функціонування вказаного «конвертаційного центру» було спрямовано на мінімізацію доходів, отриманих в ході протиправних діянь: ухилення від сплати обов`язкових платежів до бюджету, зменшення податкового навантаження на вітчизняні суб`єкти господарської діяльності (далі СГД), проведення безтоварних фінансових операцій з використанням реквізитів фіктивних підприємств.

В ході здійснення слідчих (розшукових) заходів встановлено, що організаторами та учасниками даного «конвертаційного центру» являються ОСОБА_5 (організатор групи), ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які організували та впровадили в діяльність протиправну схему із залученням підприємств з ознаками фіктивності, реквізити яких використовуються в незаконних фінансових операціях (як платників ПДВ, так і СГД, які не використовують свідоцтва платників ПДВ), а саме: ТОВ "Юг-зернострой" (); ТОВ "Югзернострой" (); ТОВ "Майтей" (); ТОВ "Нугор" (); ТОВ "Репо" (); ТОВ "Ковіта нік" (); ТОВ "Грінтен" (); ТОВ "Лавран" (); ТОВ "Омада" (нова назва ТОВ «Ербауер») (); ТОВ "Прантек" (); ТОВ "Лайн-лтд" (нова назва ТОВ «Бестанд») (); ТОВ "Медакар" (); ТОВ "Ратмар" (); ТОВ "Нікфант" (); ТОВ "Дантен" (); ТОВ "Глобалторг-юг" (); ТОВ "Майгон" (); ТОВ "Віторн" (); ТОВ "Магуматті" (); ТОВ "Волтек-лтд" (); ТОВ «Трейкс» (); ТОВ «Грінт» (); ТОВ «Кравтек» (); ТОВ «Мендкомп» (); ТОВ «Монтані» (); ТОВ «Прайдтек» (); ТОВ «Сейн лтд» (); ТОВ «Оліяпродукт-лтд» (); ТОВ «Дацон» (); ТОВ «Ремсервіс» () та інші

При цьому з метою уникнення інтересу до діяльності протиправної фінансової схеми з боку представників контролюючих та правоохоронних органів членами злочинної групи в податковій звітності відображається придбання підконтрольними підприємствами товарно-матеріальних цінностей у підприємств, що за специфікою власної діяльності отримують невраховані готівкові кошти та потребують документального відображення «фіктивних» продаж власних товарів за безготівку, які насправді реалізуються за готівку.

Крім того, зазначена злочинна діяльність, що спрямована на проведення безтоварних операцій, ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах та легалізації коштів, отриманих злочинним шляхом, підтверджується показаннями свідків.

Так, ОСОБА_14 (рахувалася з 07.07.2015 засновником та директором ТОВ «МАЙТЕЙ»), ОСОБА_15 (до 01.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «МАЙГОН»), ОСОБА_16 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Лайн ЛТД», нова назва ТОВ «Бестанд»), ОСОБА_17 (до 01.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Прантек»), ОСОБА_18 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Омада», нова назва ТОВ «Ербауер»), ОСОБА_19 (засновник ТОВ «Нікфант») показали, що останні до здійснення фінансово-господарської діяльності вказаних підприємств жодного відношення не мають. Директор та засновник з 25.12.2015 ТОВ «Трейкс» НАСІБОВ АРІФ МАХМУД ОГЛИ взагалі перебуває на обліку у Миколаївському обласному центрі обліку бездомних громадян.

При цьому, ОСОБА_18 (до 23.11.2016 рахувався засновником та директором ТОВ «Омада», нова назва ТОВ «Ербауер») 25.01.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, а саме пособництва у придбанні суб`єкта підприємницької діяльності ТОВ «Омада» () з метою прикриття незаконної діяльності, тобто злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205 КК України.

Під час розслідування вказаного кримінального правопорушення встановлено, що бажаючи одержати матеріальну винагороду за пособництво у придбанні фіктивного суб`єкта підприємницької діяльності, усвідомлюючи, що в подальшому, статутні документи ТОВ «Омада», які надають право на проведення підприємницької діяльності та отримання від неї прибутку, будуть використані іншими особами, 15.04.2016 ОСОБА_18 надав невстановленій досудовим розслідуванням особі усі статутні та реєстраційні документи ТОВ «Омада».

Внаслідок цього, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи отримали доступ до статутних та реєстраційних документів ТОВ «Омада», що в подальшому дозволило їм використовувати вказану юридичну особу для прикриття незаконної діяльності підприємств реального сектору економіки. Матеріали щодо ОСОБА_18 виділено в окреме провадження та з обвинувальним актом направлено до суду.

Разом з цим, відповідно до висновку аналітичного дослідження ГУДФС у Миколаївській області від 14.02.2018 №7/14-29-16-11/40364835 встановлено, що в діях осіб, якими організовано підписання та подачу податкових декларацій з ПДВ та податкових накладних від імені ТОВ «Омада» (нова назва ТОВ «Ербауер») заподіяно державі матеріальну шкоду в результаті того, що за рахунок незаконного одержання платниками податку податного кредиту від ТОВ «Омада» (нова назва ТОВ «Ербауер») не сплачено до бюджету належні суми податку на ПДВ в розмірі 2 158 991, 42 грн.

Крім цього, відповідно до акту ГУ ДВФС у Миколаївській області №1170/14-29-14-01/30758026 від 28.08.2017 про результати документальної планової виїзної перевірки СГ ПП «ХЛІБОРОБ» (код 03758026) перевіркою встановлено завищення показників у поданих податкових деклараціях з податку на додану вартість на загальну суму 455 658 грн., в тому числі за жовтень 2016 року на вказану суму.

Перевіркою встановлено безпідставне відображення СГ ПП «ХЛІБОРОБ» в складі податкового кредиту за жовтень 2016 року ПДВ у сумі 455 658 грн.: по операціях з ТОВ «ЛАЙН-ЛТД» (нова назва ТОВ «БЕСТАНД», код 40695448) на ПДВ у сумі 251 168 грн. та з ТОВ «ПРАНТЕК» (код 40395439) на ПДВ у сумі 204 490 грн.

В порушення законодавства, СГ ПП «ХЛІБОРОБ» необґрунтовано віднесено до складу податкового кредиту декларації з ПДВ за жовтень 2016 року ПДВ в сумі 455 658 грн., по операціях з контрагентами-постачальниками, реальність здійснення яких перевіркою не підтверджено та не підтверджено первинними документами на загальну суму 455 658 грн.

Допитаний в якості свідка директор ТОВ «ЛАЙН-ЛТД» (нова назва ТОВ «БЕСТАНД») ОСОБА_16 повідомив, що жодного відношення до здійснення фінансово-господарської діяльності товариства не має, при цьому, повідомив, що здійснив реєстрацію вказаного товариства у 2016 року на прохання свого знайомого ОСОБА_18 , за що отримав грошову винагороду.

Крім того, в ході податкової перевірки СГ ПП «ХЛІБОРОБ» досліджено відображення в податковому обліку взаємовідносин з постачальником ТОВ «ПРАНТЕК «(код 40364835) в період жовтень 2016 року у загальній сумі 1 226 940,00 грн., в т.ч. ПДВ у сумі ПДВ 204 490 грн.

В ході проведення аналізу матеріалів податкової звітності, реєстраційних документів, звітів та інших документів ТОВ «ПРАНТЕК» (код 40395439), встановлено, відсутність руху активів, зобов`язань чи власного капіталу у процесі здійснення господарської операції: відсутні фізичні, технічні та технологічні можливості до вчинення задекларованих господарських операцій, а саме відсутні трудові ресурси для здійснення операцій у задекларованих обсягах; відсутні власні основні фонди (не декларує оренду основних фондів).

Крім того, в ході перевірки, не підтверджено реальність здійснення господарських операцій ТОВ «ПРАНТЕК»» з контрагентом-постачальником ТОВ «БЕСТАНД» (стара назва ТОВ «ЛАЙН-ЛТД») за період вересень 2016 року на загальну суму ПДВ 223 723,63 грн., за період жовтень 2016 року на загальну суму ПДВ 201 235,44 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи з використанням фіктивних підприємств ТОВ «ЛАЙН-ЛТД» (нова назва ТОВ «БЕСТАНД» і ТОВ «ПРАНТЕК» штучно сформували податковий кредит СГПП «ХЛІБОРОБ», в розмірі 455 658 грн.

Таким чином, рахунки підприємств СГПП «ХЛІБОРОБ» (код 30758026) використовувалися під час реалізації протиправних фінансових послуг, спрямованих на незаконну мінімізацію податкових платежів, а також переведення безготівкових грошових коштів в готівку, тобто в силу ст. 98 КПК України є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, тобто речовими доказами.

Таким чином, досудовим розслідуванням установлено, що для здійснення вказаних вище операцій по легалізації (відмиванню) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, використовуються розрахункові рахунки СГ ПП «ХЛІБОРОБ»: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , відкриті в Миколаївському РУ «ПриватБанк»; № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 відкриті в АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Кошти, розміщені на рахунках зазначених підприємств є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР. Крім того кошти, розміщені на вказаному рахунку, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, - фіктивного підприємництва, минаючи при цьому систему оподаткування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.
На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках СГ ПП «ХЛІБОРОБ» () - № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , відкриті в Миколаївському РУ «ПриватБанк» (МФО 326610); № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 відкриті в АТ «Райффайзен Банк Аваль» (МФО 380805), в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1