02.07.2018
Справа №642/922/18
Провадження №1кс/642/1434/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2018 року м. Харків
Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, прокурора у кримінальному провадженні №0000180,-
в с т а н о в и в:

В провадженні слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 знаходиться скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, прокурора у кримінальному провадженні №0000180.
20 червня 2018 року в ОСОБА_3 був заявлений відвід слідчому судді ОСОБА_5 , посилаючись на те, що слідчий суддя не може брати участь у розгляді зазначеної скарги і підлягає відводу, оскільки вона вже розглядала таку скаргу з тих самим предметом і тих самих підстав та прийняттям незаконного рішення, що викликає сумнів у її неупередженості.
Заявник ОСОБА_3 до судового засідання не з?явився, подав до суду заяву, у якій просив розглядати заяву про відвід судді без його участі.
Суд, дослідивши матеріали заяви, вважає необхідним зазначити наступне.
Нормами ст. 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Згідно із ч. 6 ст. 22 Кримінального процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, тобто фактично законодавець визначив практику Європейського суду з прав людини частиною кримінального процесуального законодавства України. У рішенні Європейського суду з прав людини від 10 грудня 2009 р. в справі «Мироненко і Мартенко проти України» згідно із пунктами 62, 69, 70 «…У пункті 1 статті 6 Конвенції зазначено: "Кожен має право на справедливий...розгляд його справи... незалежним і безстороннім судом..., який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення...".
Згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді , певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. У цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.
Суд не вбачає правових підстав, передбачених п.п.3 та 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_5 при розгляді даної скарги, а тому подана заява про відвід вищевказаного слідчого судді задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 80-82, 369-372 КПК України, суд

у х в а л и в:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, прокурора у кримінальному провадженні №0000180- відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1