Справа № 308/6473/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 липня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 діючого в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 діючи в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна.
В обгрунтування вимог клопотання, посилається на те, що в провадженні органу досудового розслідування знаходяться матеріали кримінального провадження № 0000129 від 14.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 19.03.2018 року у кримінальному проваджені №0000129 накладено арешт на тимчасово вилучене майно на місці події у загиблого ОСОБА_6 , а саме телефон торгової марки «iPhone 6S», належного його батькам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Заявник вказує, що при розгляді клопотання про арешт майна потерпілі батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не були присутніми в судовому засіданні з причин їх неповідомлення.
З посиланням на викладені обставини, вказуючи на те, що телефон торгової марки «iPhone 6S» не містить на собі доказової бази, не відкритий і на сьогодішній день заблокований, відсутні докази того, що існує потреба у застосуванні арешту майна потерпілих, представник заявника просить скасувати арешт на телефон торгової марки «iPhone 6S».
В судове засідання представник власників майна не з`явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі та в якій зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі.
Власники майна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.
В судове засідання слідчий не з`явився, про день, час та місце його проведення, повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомлено, заяви або клопотання не подано.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, встановивши наступні обставини прийшов до наступних висновків щодо заявленого клопотання.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Судом встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється розслідування кримінального провадження № 0000129 від 14.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 19.03.2018 року у кримінальному проваджені №0000129 накладено арешт на тимчасово вилучене майно , зокрема мобільний телефон торгової марки «Айфон», виявлений та вилучений 15.03.2018 року в ході огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_7 .
Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення його дієвості.
Згідно ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Порядок скасування арешту майна встановлюється нормами ст. 174 КПК України.
Відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України, яка регулює порядок скасування арешту майна - підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, що до якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею,а під час судового провадження судом.Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасуванняарешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.
Таким чином, законодавцем надано право звернення з таким клопотанням, у данному конкретному випадку, виключно власнику або володільцю майна, який не був присутній при розгляді клопотання про його арешт.

Нормами ч.1 ст. 174 КПК України передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею - це необґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба .
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Слідчий суддя, розглядаючи клопотання про накладення арешту, погодився з доводами слідчого, задовольнивши його.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається заявник, покладається саме на нього.

Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, представником заявника не надано належних та допустимих письмових доказів в підтвердження посилань , що майно , а саме телефон торгової марки «iPhone 6S» належить на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
З матеріалів долучених до клопотання неможливо встановити наявність права власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на майно - телефон торгової марки «iPhone 6S» на яке накладено арешт , оскільки заявником не вказується та не надається суду відповідних документів, з яких можливо це встановити.

Норма ст. 174 КПК України містить перелік осіб, які мають право звернутися до суду із клопотанням про скасування арешту майна. Так, з відповідним клопотанням мають право звернутися підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Даний перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Тобто Кримінально-процесуальний кодекс України гарантує право на звернення до суду із клопотання про скасування арешту саме власнику або володільцю майна.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна.

Ухвала про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна не підлягає оскарженню з огляду на те, що таке процесуальне рішення слідчого судді не належить до визначеного ст. 309 КПК України переліку ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 діючого в інтересах власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування арешту майна - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1