У Х В А Л А

06 серпня 2018 року м. Біла Церква Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , в ході розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувального акта у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України

У С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2018 р. обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України, переданий 1.07.2018 р. судді ОСОБА_1

5 липня 2018 р. суддею постановлена ухвала про проведення підготовчого судового засідання 6 серпня 2018 р.

Обвинувачений у судове засідання не прибув у зв`язку із його смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор у підготовчому судовому засіданні суду просив закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 у зв`язку з його смертю, надав ксерокопію Актового запису про смерть № 1652 від 18.10.2017 р., Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 19.10.2017 р., відповідно до яких ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Біла Церква Київської області.

Захисник погодився з думкою прокурора, і вважає кримінальне провадження підлягає закриттю.

Суд заслухавши прокурора, захисника, дослідивши клопотання, заяви громадянки ОСОБА_6 , дослідивши обвинувальний акт та документи надані прокурором у підготовчому судовому засіданні, дійшов до наступного.

Відповідно до ст.ст. 8,9 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу … Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 17 закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 6 п.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суду прокурором у підготовчому судовому засіданні надані належні документи, із яких витікає, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Біла Церква Київської області.

Складений слідчим Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 обвинувальний акт, прокурором Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 затверджений 31 жовтня 2017 р.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, … і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 284 ч.1,2,3,6 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо: 5) помер підозрюваний, обвинувачений, крім випадків, якщо провадження є необхідним для реабілітації померлого. Прокурор приймає постанову про закриття кримінального провадження щодо підозрюваного з підстав, передбачених частиною першою цієї статті. Кримінальне провадження закривається судом: 1) у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності; 2) якщо прокурор відмовився від підтримання державного обвинувачення, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо обставини, передбачені пунктами 5,6,7,8 частини першої цієї статті, виявляються під час судового провадження…, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ст. 314 ч.1-3 п.2,3, ст. 3 ч.1 п.24, 315, 316 КПК України після отримання обвинувального акта … суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участі прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого …, згідно з правилами передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:закрити провадження у випадку, встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частини другої статті 284 цього Кодексу; повернути обвинувальний акт … прокурору, якщо він не відповідають вимогам цього Кодексу. Після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судове провадження кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, Верховним Судом … Якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Суд здійснивши системний аналіз вищевказаних норм закону прийшов до наступного.

Слово виявляти має наступні значення: показувати, виказувати, робити явним, помітним, відомим, відкритим, розкритим, викритим, демаскованим, побаченим, усвідомленим, встановленим.

Суд зазначає, що смерть громадянина ОСОБА_5 настала ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто до:

складення і затвердження обвинувального акта;

його направлення до суду.

Про смерть ОСОБА_5 до складення, затвердження обвинувального акта, направлення його до суду, органу досудового розслідування та прокурору ОСОБА_3 було відомо.

У супровідному листі прокурора про направлення обвинувального акта до суду зазначено, що він направляється в порядку реабілітації померлого за зверненням ОСОБА_6 .

До судової справи при її розгляді іншим складом суду приєднана заява ОСОБА_6 від 30.10.2017 р. (а.с.27)

У судовій справі також є заява ОСОБА_6 без дати, у якій міститься прохання закрити кримінальне провадження відносно її брата у зв`язку із його смертю, вона не полягає на реабілітації свого брата та від неї відмовляється (а.с.20).

У судовій справі є клопотання ОСОБА_6 від 22.03.2018 р. про проведення судового засідання у кримінальному провадженні відносно її брата без її участі у зв`язку із сімейними обставинами. Просить дане кримінальне провадження закрити у зв`язку зі смертю останнього. На реабілітації свого брата не наполягає та від неї відмовляється (а.с.23).

6.08.2018 р. ОСОБА_6 звернулася до суду із листом в якому просить закрити кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , на даний час на його реабілітації не наполягає. Розгляд кримінального провадження просить проводити за її відсутності, до суду не може з`явитися у зв`язку із сімейними обставинами.

Суд зазначає, що у стадії підготовчого судового засідання суд не вправі вирішувати будь-які інші питання, приймати рішення, ніж передбачені ст. 314 ч.3 КПК України, пов`язані з підготовкою обвинувального акта до судового розгляду, передбачені ст.ст. 315,316 КПК України.

Тобто у підготовчому судовому засіданні суд не вправі вирішувати і не вирішував у цьому підготовчому судовому засіданні питання винуватості чи невинуватості померлого ОСОБА_5 , обґрунтованості чи необґрунтованості висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Але, постановлення судом ухвали про закриття кримінального провадження відносно померлої особи, є нереабілітуючою підставою закриття кримінального провадження, тобто обставиною за якою ця особа фактично визнається винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, яке їй інкриміновано органом досудового розслідування, відповідно до обвинувального акта. Вказана обставина є істотною, оскільки може породжувати для особи і не лише для неї, вкрай негативні наслідки.

Суд, не даючи будь-якої оцінки викладеному у обвинувальному акті формулюванню обвинувачення, правової кваліфікації дій ОСОБА_5 , зазначає, що він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України носіння холодної зброї без передбаченого законом дозволу.

Відповідно до ст. 372 ч.1 п.2 КПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: мотивувальної частини із зазначенням: суті питання, що вирішується ухвалою…; встановлених судом обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів; мотивів, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку», постанови Верховного Суду України від 15.11.2012 р. у справі № 5-15кс12 роз`яснено, що мотивування висновків щодо кваліфікації злочину полягає у зіставленні ознак установленого судом злочинного діяння і ознак злочину, передбаченого тією чи іншою статтею кримінального закону, його частиною, і формулюванні висновку про їх відповідність. Правильність застосування норми закону про кримінальну відповідальність (кваліфікація злочину) полягає у точності (адекватності) розуміння (визначення, тлумачення) змісту конкретної кримінально-правової норми, дійсності (об`єктивності) фактичних обставин певного суспільно небезпечного діяння та встановленні й визначенні співвідношення між фактичними ознаками суспільно небезпечного діяння та ознаками складу злочину, передбаченими кримінально-правовою нормою.

Відповідно до ст. 263 ч.2 КК України носіння, виготовлення, ремонт або збут кинджалів, фінських ножів, кастетів чи іншої холодної зброї без передбаченого законом дозволу карається…

Відповідно до ст.ст. ст.75,85,91 Конституції України єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України. До повноважень Верховної Ради України належать: прийняття законів. Виключно законами України визначаються: 1) права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод; основні обов`язки громадянина; правовий режим власності.

Суд зазначає, що в Україні відсутній прийнятий єдиним органом законодавчої влади в Україні парламентом Верховною Радою України ЗАКОН, яким урегульовано/регламентовано/визначено порядок носіння кинджалів, фінських ножів, кастетів чи іншої холодної зброї.

Суд зазначає, що предметами злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України є кинджали, фінські ножі, кастети чи інша холодна зброя.

Суд визнає, що законодавець в указаній нормі закону вирізняє кастети від іншої холодної зброї.

Суд зазначає, що згідно формулювання обвинувачення, що міститься у обвинувальному акті, ОСОБА_5 обвинувачується у тому, що всупереч постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна, «Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробника для відстрілу патроні, снаряжених гумовими чи аналогічними за властивостями снарядами несмертельної дії, та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї, або вибухових матеріалів», затвердженої наказом МВС України № 662 від 21.08.1998 р. та «Положення про дозвільну систему», затвердженої постановлю КМУ № 576 від 12.10.1992 р. в ОСОБА_5 …

Суд констатує, що у формулюванні обвинувачення ОСОБА_5 відсутнє зазначення, яку конкретно норму та якого саме ЗАКОНУ було порушено ОСОБА_5 , якими урегульоване питання законного тобто з дозволу - носіння, виготовлення, ремонт або збут кинджалів, фінських ножів, кастетів чи іншої холодної зброї.

Суд зазначає, що згідно формулювання обвинувачення, що міститься у обвинувальному акті, ОСОБА_5 обвинувачується у тому, що: «… на землі знайшов металевий кастет, який являється холодною зброєю ударно-дробильної дії, що виготовлений заводським способом, таким чином придбав холодну зброю без передбаченого законом дозволу. Вказаний кастет він поклав до своєї лівої кишені шортів, та постійно носив при собі …»..

Суд зазначає, що згідно обвинувального акта діям ОСОБА_5 дана правова кваліфікація носіння холодної зброї без передбаченого законом дозволу, тобто вчинення злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України.

Суд зазначає, що у формулюванні обвинувачення йдеться про: носіння кастету, у правовій кваліфікації про: носіння холодної зброї.

Суд зіставивши зазначене у формулюванні обвинувачення і ознаки злочину, інкримінованого ОСОБА_5 , дійшов висновку про їх не відповідність.

Суд уважає вказане є таким, що не відповідає вимогам ст. 291 ч.2 п.5 КПК України.

Суд зазначає, що при постановленні ухвали про закриття кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні, не вправі самостійно вийти за межі обвинувачення, у т.ч. в частині зміни правової кваліфікації, оскільки таке право надано суду лише за результатами судового розгляду обвинувального акта - ст. 338 ч.3 КПК України, а не у стадії підготовчого судового засідання, в ході якої вирішуються виключно питання наявності підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 статті 314 КПК України, чи пов`язані з підготовкою до судового розгляду - ст. 315 ч.2 КПК України.

Зміна прокурором обвинувачення у стадії підготовчого судового засідання також не передбачена ст.ст. 314,315,316,338 КПК України.

Прийняття судом рішення про закриття кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні за вказаними у обвинувальному акті формулюванням обвинувачення і правовою кваліфікацією дій ОСОБА_5 , буде явно незаконним, неправосудним, таким, що очевидно та явно буде свідчити про: необ`єктивність, упередженість суду, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування кримінального закону - ст.ст. 370,412,413 КПК України, істотне порушення прав людини та їх гарантії, права на справедливий суд - ст.ст. 1,3 Конституції України, ст.6 п.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд переконаний, що постановлення у підготовчому судовому засіданні ухвали про закриття кримінального провадження за обставин, які стали відомі суду щодо особи ОСОБА_5 , формулюванні обвинувачення, правової кваліфікації злочину, яке йому інкриміноване органом досудового розслідування, буде явно незаконним, оскільки за цих обставин віра у правосуддя, у суд як орган де панує верховенство права, законність, буде очевидно, явно підірвана.

При цьому суд зазначає, що суд у своїй діяльності не лише має вчиняти, приймати рішення відповідно до закону, бути безстороннім, неупередженим, додержуючись при цьому належної правової процедури, а своєю діяльністю показувати, забезпечувати та гарантувати правосуддя, віру у справедливість, верховенство права, законність.

Суд зазначає, що закриття кримінального провадження у випадках, передбачених п.5 ч.1 ст. 284 КПК України, на стадії досудового розслідування кримінального провадження, віднесено до компетенції прокурора ст. 284 ч.4 КПК України.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст.36 ч.1,2 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: 9) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження … за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом ст. 26 ч.3 КПК України.

Відповідно до ст. 9 ч.1 КПК України під час кримінального провадження суд, прокурор, зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу …

Суд уважає, що за обставин, які стали відомі суду у підготовчому судовому засіданні, відмовою особи ( ОСОБА_6 ) від провадження необхідного для реабілітації померлого обвинуваченого ОСОБА_5 , по якому прокурором обвинувальний акт направлений до суду саме у зв`язку із заявою вищевказаної особи та стосовно саме вищевказаного обвинуваченого, виявлення смерті обвинуваченого ОСОБА_5 в ході досудового розслідування кримінального провадження - 7 жовтня 2017 р. - до складення обвинувального акта, його передання до суду, а не під час судового провадження (ст.284 ч.7 КПК України), не вправі постановляти у підготовчому судовому засіданні ухвалу про закриття кримінального провадження на підставі ст. 284 ч.1 п.5 КПК України, оскільки за вищевказаних обставин це не віднесено до повноважень суду.

Статтями 1,3,19 Конституції України передбачено: Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна правова держава. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 291 ч.2 п.9 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: дату та місце його складення та затвердження.

Судом встановлено відсутність у обвинувальному акті дати його складення. Замість цього у обвинувальному акті зазначено «___» жовтня 2017 р.

З огляду на викладене суд не вбачає законних підстав для задоволення клопотання прокурора, ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України на підставі п.5 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку із смертю обвинуваченого.

Суд уважає обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 підлягає поверненню прокурору, оскільки він не відповідає вимогам ст. 291 ч.2 п.5,9 КПК України. Допущені порушення є такими, що перешкоджають та унеможливлюють ухвалення судом законного, обґрунтованого і вмотивованого рішення ст. 370 ч.1 КПК України.

Суд у нарадчій кімнаті уважно ознайомився із:

ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 10.04.2018 р. про повернення обвинувального акта прокурору;

апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_3 на вказану ухвалу суду;

ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області від 6.06.2018 р., якою скасована ухвала суду від 10.04.2018 р.

Суд звершував правосуддя очевидно для загалу, згідно з нормами Кримінального Кодексу України, об`єктивно і неупереджено, незалежно та керуючись верховенством права, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з додержанням і врахуванням Загальної Декларації прав людини, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, якими гарантовано право на справедливий суд та інші права людини, захищені силою закону.

Згідно з ст. 371 ч.3 КПК України у випадках, передбачених цим Кодексом, ухвала постановляється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд.

Враховуючи викладене, ст.ст. 1,10 Загальної Декларації прав людини, ст. 6 п.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 1,3,19 Конституції України, керуючись ст.ст. 2, 8, 9, 291, 314, 371, 372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволені клопотання прокурора ОСОБА_3 , громадянки ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України, на підставі п.5 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку із смертю обвинуваченого, відмовити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 ч.2 КК України, повернути прокурору Білоцерківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , через його не відповідність вимогам ст. 291 ч.2 п. 5,9 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом семи днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляції через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОСОБА_1

Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області