Провадження № 322/283/18
У Х В А Л А

17 жовтня 2018 року смт. Новомиколаївка

НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ

у складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю обвинуваченого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Новомиколаївка кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Любицьке Новомиколаївського району Запорізької області, громадянина України, освіта неповна середня, не працюючого, не одруженого, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 05 березня 2007 року Новомиколаївським районним судом Запорізької області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі з випробуванням, із встановленням іспитового строку на 2 роки. Постановою Новомиколаївського районного суду Запорізької області від 31 липня 2007 року звільнення від відбування покарання з випробуванням скасоване, засудженого направлено для відбування покарання. Звільнився з місць позбавлення волі 20 серпня 2009 року умовно-достроково на не відбутий строк 11 місяців 19 днів;

- 15 листопада 2010 року Новомиколаївським районним судом Запорізької області за ч. 3 ст. 185, 71 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення. Звільнився з місць позбавлення волі 09 вересня 2013 року по відбуттю строку покарання;

- 22 квітня 2014 року Новомиколаївським районним судом Запорізької області за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі з випробуванням, із встановленням іспитового строку на 3 роки;

- 08 серпня 2014 року Новомиколаївським районним судом Запорізької області за ч. 2 ст. 185, 71 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнився з місць позбавлення волі 06 квітня 2016 року умовно-достроково на не відбутий строк 5 місяців 12 днів,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 297 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 297 КК України.

Справа перебуває в провадженні суду з квітня 2018 року. В справі проведено дев`ять судових засідань. В справі в якості прокурора приймає участь прокурор Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури ОСОБА_5 .

В черговий раз справа була призначена до розгляду в судовому засіданні на 09 годину 00 хвилин 17 жовтня 2018 року. Про час та місце розгляду справи прокурор був повідомлений особисто, шляхом вручення йому судової повістки ще 28 вересня 2018 року.

Не зважаючи на це прокурор ОСОБА_5 в судове засідання 17 жовтня 2018 року не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив.

В судовому засіданні обвинувачений вважав не можливим розгляд справи у відсутність прокурора, просив відкласти розгляд справи.

У зв`язку з неявкою прокурора розгляд справи було відкладено.

Згідно з вимогами частини третьої статті 36 КПК України та частини другої статті 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю прокурора, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 19 Закону України "Про прокуратуру" прокурор зобов`язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Основні принципи, моральні норми та правила прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначає Кодекс професійної етики та поведінки прокурорів, затверджений всеукраїнською конференцією прокурорів від 27.04.2017 (далі Кодекс).

Статтею 4 Кодексу передбачено, що професійна діяльність працівників прокуратури ґрунтується на принципах, зокрема, верховенства права та законності; поваги до прав і свобод людини і громадянина.

Статтею 6 Кодексу встановлено, що при виконанні службових обов`язків працівник прокуратури має поважати права та свободи людини і громадянина відповідно до вітчизняних та міжнародних правових норм, усвідомлюючи, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визначаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Працівник прокуратури повинен ставитися до громадян справедливо, уважно, доброзичливо та неупереджено згідно із загальнолюдськими принципами моралі.

Відповідно до статті 23 Кодексу, з метою забезпечення справедливого та об`єктивного правосуддя працівник прокуратури у відносинах із суддями та присяжними повинен дотримуватися взаємоповаги, усвідомлюючи важливість спільних завдань щодо утвердження в суспільстві верховенства права та законності.

Статтею 30 Кодексу встановлено, що відповідно до Закону України "Про прокуратуру" працівники прокуратури зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав та обов`язків прокурорів, прийнятих Міжнародною Асоціацією прокурорів 23.04.1999, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правилам та етиці їх професії, в будь-який час дотримуватись найбільш високих норм чесності.

Прокурор ОСОБА_5 , не з`явившись в судове засідання, та не повідомивши причини своєї неявки, допустив неетичну поведінку, у зв`язку із чим в черговий раз було відкладено розгляд справи.

Неодноразові відкладення розгляду справи, зокрема з вини прокурора, тягнуть за собою порушення розумних строків розгляду справ, на дотриманні яких неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини.

Статтею 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень. Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Відповідно до ст.8 Конституції України та ч.1 ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції", визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фрідлендер проти Франції").

Для визначення розумності тривалого розгляду справ Європейський суд враховує, зокрема, поведінку судових та інших державних органів.

Відкладення ж розгляду справи з причини неявки прокурора в судове засідання без поважних причин, або неповідомлення ним причин неявки, не сприяє підвищенню авторитету органів прокуратури, а також може бути підставою для констатації Європейським судом з прав людини порушення розумних строків розгляду справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 330 КПК України за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Згідно ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття його до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора, який не прибув, перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати його до дисциплінарної відповідальності.

Органом, що згідно із законом уповноважений притягати прокурорів до дисциплінарної відповідальності є Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія прокурорів.

Керуючись ст. 324 КПК України, суд

у х в а л и в:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів питання щодо відповідальності прокурора Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури ОСОБА_5 за неявку в судове засідання без поважних причин.

Ухвала підлягає негайному виконанню і оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1