печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження №0003128 від 03.10.2017 прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

31.05.2018 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження №0003128 від 03.10.2017 прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Слідчий в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Генеральною прокуратурою України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003128 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2017, за фактом формування невстановленою групою осіб «штучного» податкового кредиту для підприємств експортерів продукції, які в подальшому отримують безпідставне право на бюджетне відшкодування, за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 205 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено схему ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, формування фіктивного податкового кредиту підприємствами імпортерами транспортних засобів, в якій задіяні працівники митниці, відповідальні за митне оформлення імпортованих автомобілів, уповноважені брокери та службові особи підприємств-експортерів, підприємств- імпортерів, підприємств реального сектору економіки, а також, особи, що здійснюють транспортування автомобілів на митну територію України.
Внаслідок фіктивних господарських операцій, протягом 2017-2018 років, групою підприємств-імпортерів здійснено фіктивну реалізацію транспортних засобів на користь ФСПД та підприємств реального сектору економіки на загальну суму що перевищує 2 млрд. грн. При цьому, тільки сума ухилення від сплати податку на додану вартість, складає понад 330 млн. грн.
Також досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «Бізнеспромстиль» () стоїть на обліку в Луцькій ОДПI ГУ ДФС у Волинській області, засновником, директором та головним бухгалтером є ОСОБА_4 , має відкритий рахунок: № НОМЕР_1 (українська гривня) в Казначействі України(ел. адм. подат.) (МФО 899998) за адресою: м. Київ, вул. Бастіонна, 6 (м. Київ, площа Лесі Українки, 1), на який зараховуються кошти від СГД за покупку автотранспортна, який фактично розмитнений за заниженою ставкою акцизного податку та в подальшому реалізований фізичним особам.
Таким чином, кошти, які перераховані СГД на рахунок ТОВ «Бізнеспромстиль» № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий в Казначействі України(ел. адм. подат.) (МФО 899998), є предметом кримінального правопорушення, одержані ТОВ «Бізнеспромстиль» внаслідок його вчинення, а тому з метою відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням та недопущенням подальшого їх розкрадання, підлягають арешту.
Прокурор вказує, що грошові кошти, які містяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритих ТОВ «Бізнеспромстиль» в Казначействі України(ел. адм. подат.) (МФО 899998) набуті злочинним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є доходом від вчиненого злочину та мають доказове значення для кримінального провадження та в подальшому для розгляду питання щодо прийняття законного рішення щодо вказаних коштів, та конфіскації в дохід держави.
Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначені кошти, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає частковому задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів., слід накласти арешт в частині видатку коштів, окрім здійснення сплати податків до бюджету, зборів, обов`язкових платежів та виплати заробітної плати, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання сторони кримінального провадження №0003128 від 03.10.2017 прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий ТОВ «Бізнеспромстиль» () в Казначействі України(ел. адм. подат.) (МФО 899998) за адресою: м. Київ, вул. Бастіонна, 6 (м. Київ, площа Лесі Українки, 1), які в подальшому надходитимуть на зазначені рахунки, в частині видатку коштів, окрім здійснення сплати податків до бюджету, зборів, обов`язкових платежів та виплати заробітної плати, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.
Заборонити розпоряджатися грошовими коштами в межах суми 330 000 000 грн., що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 (українська гривня) ТОВ «Бізнеспромстиль» в Казначействі України(ел. адм. подат.) (МФО 899998) та грошовими коштами, які надходитимуть на зазначений поточний рахунок., в частині видатку коштів, окрім здійснення сплати податків до бюджету, зборів, обов`язкових платежів та виплати заробітної плати, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.
В решті вимог клопотання - відмовити.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1