печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3797/18-к
У Х В А Л А
25 січня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на майно.
Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження, вказує, що слідчим відділом ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 22.01.2018 за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
23.01.2018 р. під час затримання у ОСОБА_5 вилучено телефон марки «Huawei» imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою «Київстар», тел. НОМЕР_3 , з сім-карткою «МТС», тел. НОМЕР_4 , за допомогою якого останній телефонував ОСОБА_6 та грошові кошти у розмірі 5000 грн.
Посилаючись на те, що вказані речі та документи могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення та в подальшому будуть використані як докази у кримінальному провадженні, та з метою подальшої можливої його конфіскації виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, слідчий просив клопотання задовольнити.
В засідання слідчий не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.
Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, наданні органом досудового розслідування, дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Санкцією ч. 3 ст. 368 КК України передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.
За вимогами п. 3 ч. 2 та ч. 5 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, конфіскації майна як виду покарання, який накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно.
Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна, вважає наявними підстави для накладення арешту на вказане майно.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене 23.01.2018 року під час огляду місця події та затримання ОСОБА_5 , а саме: грошові кошти у розмірі 5000 гривень та телефон марки «Huawei» imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою «Київстар», тел. НОМЕР_3 , з сім-карткою «МТС», тел. НОМЕР_4 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня отримання її копії. Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1