Провадження № 1-кп/760/1214/18

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.03.2018 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого- судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

провівши в приміщенні суду в м. Києві підготовче судове засідання, у кримінальному провадженні, що зареєстроване в ЄРДР 28.08.2015 року за N 0000489 за фактом вчинення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.15, ч.2 ст.28, ч.3 ст.365, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України,-

за участю прокурора : ОСОБА_8

захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

ОСОБА_11 , ОСОБА_12

обвинувачених : ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва з Апеляційного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт від 27.07.2016 року, який затвердив прокурор Генеральної Прокуратури України ОСОБА_8 та реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, що зареєстроване в ЄРДР 28.08.2015 року за N0000489 за фактом вчинення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 , кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.15, ч.2 ст.28, ч.3 ст.365, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, який відповідно до ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 19.02.2018 року було призначено у підготовче судове засідання у приміщенні суду з викликом учасників кримінального провадження.

Прокурор просить призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту від 27.07.2016 року у даному кримінальному провадженні, який за підсудністю підлягає розгляду Солом`янським районним судом м. Києва у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва, суддею одноособово і викликати в судовий розгляд прокурора, представника потерпілих, захисників та обвинувачених, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Захисники та обвинувачені вважають, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, однак враховуючи те, що обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування неодноразово повертався прокурору ухвалами суду першої інстанції, а ухвалами суду Апеляційної інстанції були скасовані, то враховуючи подальші перспективи такого повернення вважають це недоцільним, тому не заперечують проти призначення обвинувального акту до судового розгляду по суті пред`явленого обвинувачення.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження щодо можливості призначення до судового розгляду вищезазначеного обвинувального акту, суд приходить до висновку про те, що є підстави для призначення його до судового розгляду, з наступних підстав.

Обвинувальний акт від 27.07.2016 року за підсудністю підлягає розгляду Солом`янським районним судом м. Києва у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва, суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження, а саме: прокурора, представника потерпілих, захисників та обвинувачених.

Підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, який разом з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні прокурором вручений обвинуваченим та захисникам.

26.02.2018р.до суду надійшло клопотання захисник ОСОБА_10 про повернення обвинувального акту прокурору, а 06.03.2018р. ОСОБА_10 звернувся до суду з заявою в якій просить суд, залишити клопотання без розгляду.

В підготовчому судовому засіданні захисником ОСОБА_11 , заявлено клопотання про скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 та повернення застави заставодавцю ОСОБА_13 .

Клопотання мотивовано тим, що під час досудового розслідування ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 28.07.2015 р. до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави в сумі 1 218 000 гривень. 29.07.2015 року ОСОБА_13 визначена судом сума застави була внесена на рахунок Печерського районного суду міста Києва. В період дії ухвали суду, так і після її закінчення обвинувачений ОСОБА_4 виконував покладені на нього судом обов"язки, не перешкоджав кримінальному провадженню, з`являвся на всі без виключення виклики слідчого і суду.

Захисники та обвинувачені клопотання підтримали.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши документи додані до клопотання приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Так, під час досудового розслідування 28.07.2015 року ухвалою слідчого-судді Печерського районного суду м. Києва до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та одночасно визначений запобіжний захід у виді застави в розмірі 1 000 мінімальних заробітних плат, що становило 1 218 000 грн. для забезпечення виконання ОСОБА_4 , обов"язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

29.07.2015 року громадянином ОСОБА_13 визначена судом сума коштів, відповідно до квитанції N12892006 від 29.07.2018р. була внесена до депозитного рахунку Печерського районного суду м. Києва.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначений на час дії ухвали суду, тобто до 20.09.2015 р.

Відповідно до частини третьої статті 315 Кодексу під час підготовчого судового засідання суд за клопотаннями учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження. Дія положення частини третьої статті 315 Кодексу, як вбачається з його змісту, поширюється на всі види заходів забезпечення кримінального провадження, які були обрані щодо підозрюваної особи на стадії досудового розслідування.
Конституційний Суд України у рішенні від 23.11.2017 року зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.
Розглядаючи таке клопотання, суд повинен керуватися положеннями глави 18 КПК України, і, зокрема ст.ст. 177, 178, 182, 194 КПК України.

При вирішенні клопотання про скасування запобіжного заходу ,суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_4 , його вік, сімейний та матеріальний стан, міцність соціальних зв`язків, місце його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини, наявність постійного місця роботи, репутацію обвинуваченого, відсутність судимостей, дотримання обвинуваченим, умов застосованого запобіжного заходу та покладених судом обов`язків з 28.07.2015 року. Такий стан може обґрунтовано свідчити про належну поведінку обвинуваченого та про відсутність з боку обвинуваченого ОСОБА_4 ризиків на які вказувала сторона обвинувачення при застосуванні запобіжного заходу ще у 2015 році.

Крім того, буде справедливим зазначити, про те, що у жодного з обвинувачених в даному кримінальному провадженні будь-які запобіжні заходи на сьогоднішній день не застосовані.

Відсутність ризиків і застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 в подальшому будь-якої міри запобіжного заходу не буде відповідати у повній мірі вимогам ст. 21 Конституції України, ст. 10 КПК України щодо того, що не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, усі люди є вільні і рівні у своїй гідності і правах.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Оскільки права людини визнаються найвищими цінностями в державі та визначають зміст та спрямованість діяльності держави, то жодне порушення права людини неможливо виправдати другорядними завданнями держави, як то забезпечення мети запобіжного заходу у кримінальному провадженні.

Частиною 11 ст. 182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. Тобто виходячи зі змісту вказаної норми, клопотання про повернення застави може подати до суду особа, яка її внесла, тобто заставодавець ОСОБА_13 .

Разом з тим, клопотання подано захисником ОСОБА_11 , при цьому доказів, що дана особа є представником заставодавця ОСОБА_13 суду не надано, що виключає можливість задоволення клопотання в частині повернення грошових коштів заставодавцю.

Керуючись рішенням Конституційного суду України від 23.11.2017 року N 1-р/2017, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст.8, 177, 178, 182, 194 ,291, 314, 315,331 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Обвинувальний акт від 27.07.2016 року у кримінальному провадженні N 1-кп/760/13019/16-к, що зареєстроване в ЄРДР 28.08.2015 року за N 0000489 за фактом вчинення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.15, ч.2 ст.28, ч.3 ст.365, ч.2 ст.28, ч.1 ст.366 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду м. Києва на 21.03.2018 року на 14 год. 00 хв. і розглядати суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження: прокурора, представника потерпілого, захисників та обвинувачених.

Клопотання адвоката ОСОБА_11 - задовольнити частково.

Скасувати запобіжний захід у виді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя