Справа № 640/5583/18
н/п 1-кс/640/3225/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
05.04.2018 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на майно, яке було вилучене 03.04.2018 року, під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ак. Богомольця, 5-а, а саме на: кабель зв`язку ТПП 100*2*0,5, довжиною 104 метра, пару рукавичок, які виготовлені з трикотажу помаранчевого кольору та з однієї сторони оброблені ПВХ точкою синього кольору, ніж з рукояткою в полімерному обплетенні, клинок ножа металевий, рукоятку дерев`яну.
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вчинили злочини проти власності за наступних обставин:
Так, ОСОБА_4 в ніч з 02 на 03 квітня 2018 року, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не виявилось за можливе зустрівся зі своїм знайомим, ОСОБА_5 , поблизу будинку № 3-а, розташованого по вул. Ак. Богомольця м. Харкова, де вступили у злочинну змову щодо сумісного вчинення крадіжки кабелю зв`язку, поєднаного з проникненням у сховище, яким є телефонна каналізація ПАТ «Укртелеком», що розташована за вищевказаною адресою.
Реалізуючи свій злочинний протиправний умисел ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 , цілеспрямовано прибули до каналізації, маючи при собі заздалегідь приготовлені кухонні ножі.
Надалі, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , спочатку шляхом вільного доступу проникли у вказану каналізацію, знявши безперешкодно металевий люк.
Таким чином, вони виконали всі дії, які вважав за необхідне для проникнення у сховище.
Надалі ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 , з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність свого діяння, передбачаючи його наслідки у вигляді завдання матеріальної шкоди потерпілій стороні, використовуючи ту обставину, що за їх діями ніхто не спостерігає, витягнули із вказаної телефонної каналізації відрізок кабелю зв`язку ТПП 100*2*0,5, довжиною 104 метра.
Таким чином, ОСОБА_4 разом із своїм подільником ОСОБА_5 виконали всі дії, які вважали за необхідне, для таємного заволодіння чужим майном, а саме кабелем зв`язку, з проникненням у сховище.
Після цього, ОСОБА_4 разом із своїм подільником ОСОБА_5 , звернувши на свою користь зазначений кабель зв`язку, з місця скоєння злочину зникли, намагаючись розпорядитись викраденим на власний розсуд.
Однак, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 не змогли довести до кінця свій протиправний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з причин, що не залежали від їх волі, оскільки, їх протиправні дії були припинені працівниками патрульної поліції, які прибули 03.04.2018 за викликом чергового ПАТ «Укртелеком» на спрацювання сигналізації та очевидця ОСОБА_6 та затримали їх о 04 годині 20 хвилин.
В ході огляду місця події 03.04.2018, який відбувався у період часу з 04 години 55 хвилин до 05 години 40 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Ак. Богомольця, 5-а, де працівниками патрульної поліції було затримано ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено кабель зв`язку ТПП 100*2*0,5, довжиною 104 метра, пару рукавичок, які виготовлені з трикотажу помаранчевого кольору та з однієї сторони оброблені ПВХ точкою синього кольору, ніж з рукояткою в полімерному обплетенні, клинок ножа металевий, рукоятку дерев`яну.
Слідчий зазначає, що повернення вказаного майна, що було вилучено 03.04.2018 за вищевказаних обставинах, також може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення всього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз для встановлення вартості майна. Також у органу досудового розслідування є достатні підставі вважати, що ножі, що були вилучені при проведення огляду місця події, використовувались ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в якості знаряддя злочину, а саме для пошкодження кабелю зв`язку з метою його подальшого викрадення.
Слідчий вказує, що звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у вказаному кримінальному провадженні.
Слідчий до судового засідання не з`явилась, до суду надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, просила задовольнити клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти накладення арешту не заперечує.
Представник ПАТ «Укртелеком» в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти накладення арешту не заперечує.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
В ході огляду місця події 03.04.2018, який відбувався у період часу з 04 години 55 хвилин до 05 години 40 хвилин за адресою: м. Харків, вул. Ак. Богомольця, 5-а, де працівниками патрульної поліції було затримано ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено кабель зв`язку ТПП 100*2*0,5, довжиною 104 метра, пару рукавичок, які виготовлені з трикотажу помаранчевого кольору та з однієї сторони оброблені ПВХ точкою синього кольору, ніж з рукояткою в полімерному обплетенні, клинок ножа металевий, рукоятку дерев`яну.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ст.15 ч.2, ст.185 ч.3 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 03.04.2018 р. огляду, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Накласти арешт на майно, яке було вилучене 03.04.2018 року, під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ак. Богомольця, 5-а, а саме на: кабель зв`язку ТПП 100*2*0,5, довжиною 104 метра, пару рукавичок, які виготовлені з трикотажу помаранчевого кольору та з однієї сторони оброблені ПВХ точкою синього кольору, ніж з рукояткою в полімерному обплетенні, клинок ножа металевий, рукоятку дерев`яну.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1