Справа № 581/90/18
Провадження № 1-кс/581/32/18
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
13 лютого 2018 року слідчий суддя Липоводолинського районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився та мешкає в АДРЕСА_1 , зареєстрований по АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, офіційно ніде не працюючого, неодруженого, раніше судимого Роменським міськрайонним судом Сумської області за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у виді громадських робіт на строк 120 годин,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України
в с т а н о в и в :
Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме в таємному, з корисливою метою, вчиненого повторно, поєднаному з проникненням до будинку викраденні чужого майна ноутбуку заявленою вартістю 5 тис. грн., власником якого є ОСОБА_7 , що мало місце 10 лютого 2018 року близько 18 год. 45 хв. в сел. Липова Долина Сумської області.
Вчинений злочин є тяжким, законом передбачена відповідальність за його вчинення у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.
Як підставу для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий вказує, що ОСОБА_4 може спробувати переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки не має сім`ї, не працевлаштований, тобто має слабкі соціальні зв`язки, вину в скоєному не визнає, а також вчинити нове кримінальне правопорушення, оскільки раніше будучи засудженим за корисливий злочин у період відбування покарання вчинив новий злочин, попереднє покарання не відбув.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав.
ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили. Захисник зазначив, що слідчим не доведено наявності ризиків, а також не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам. На думку захисника достатнім запобіжним заходом відносно ОСОБА_4 буде нічний домашній арешт. ОСОБА_4 підтвердив свою причетність до вчиненого злочину, щиро покаявся, просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки відбуває громадські роботи за попереднім вироком та йому необхідне лікування після перенесеної травми, яке існує вірогідність отримання безкоштовно.
Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.
10 лютого 2018 року о 20 год. 35 хв. ОСОБА_4 затриманий за підозрою у вчиненні вказаного злочину в порядку ст. 208 КПК України.
11 лютого 2018 року о 14 год. 00 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити вищевказані дії.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.
Відповідно до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в протоколах огляду місця події, протоколі допиту потерпілого, протоколі допиту підозрюваного, протоколі допиту свідка та інших доказів, а також наданих ним в судовому засіданні показаннях приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначальним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
З приводу наявності ризиків, вказаних слідчим, зазначаю, що на думку слідчого судді стороною обвинувачення доведено наявність ризику про можливість підозрюваного вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 190 КК України, призначене покарання повністю не відбув, визнав свою причетність до вчинення нового кримінального правопорушення.
Водночас слідчим не доведено, що підозрюваний ОСОБА_4 може спробувати переховуватись від органів досудового розслідування та суду, матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження цього. Відсутність власної родини, офіційної роботи, слабкі соціальні зв`язки не вказують на існування цього ризику.
Крім того, сама лише тяжкість кримінального правопорушення не може бути підставою для тримання особи під вартою. Інших даних, які в сукупності давали б підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в клопотанні слідчого не зазначено.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи клопотання про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, про наявність яких зазначено у клопотанні, не підтверджені достатніми даними і слідчим, прокурором в достатній мірі не доведені.
У зв`язку з цим, враховуючи вищенаведене, а також тяжкість кримінального правопорушення, в якому ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється, дані, що характеризують його особу, зокрема те, що він має постійне місце проживання, згідно характеристики скарг на нього не надходило, слідчий суддя приходить до висновку, що наявному ризику можна запобігти шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 194, 376 КПК України, слідчий суддя,-
у х в а л и в:
У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділення Липоводолинського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що полягає у забороні підозрюваному ОСОБА_4 залишати житло у період часу з 19 години вечора до 7 години наступної доби, який здійснювати за місцем реєстрації ОСОБА_4 в АДРЕСА_2 .
Виконання ухвали доручити Роменському ВП ГУНП в Сумській області.
Звільнити затриманого ОСОБА_4 негайно.
Строк дії ухвали про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту встановити до 9 квітня 2018 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Сумської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1