пр. № 1-кс/759/3507/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 жовтня 2017 року м. Київ слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої Прокуратури №8 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_12 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 м. Києва ОСОБА_13 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища міського типу Приазовське в Запорізькій області, громадянина України, українця, одруженого, керіника громадської організації «Добровольчий Рух організації українських націоналістів», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не засудженого, запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні № 0009336, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.10.2017р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

23.10.2017 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_12 за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 м. ОСОБА_13 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.10.2017 року, приблизно о 16 год. 20 хв. ОСОБА_4 , знаходячись поряд з магазином «Аврора», розташованого по вул. Єфремова, 3 у м. Києві, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, з використанням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, а саме пістолету з маркуванням «ПМР» № НОМЕР_1 , вчинив хуліганські дії, які виразились в заподіянні тілесних ушкоджень ОСОБА_14 .

Так, ОСОБА_4 21.10.2017, приблизно о 16 год. 20 хв., знаходячись неподалік магазину «Аврора», розташованому по вул. Єфремова, 3 у м. Києві, зустрів громадянина ОСОБА_14 та спровокував з останнім словесний конфлікт. У ході даного словесного конфлікту, ОСОБА_4 , усвідомлюючи що знаходиться в громадському місці, при значному скупченні громадян, з метою провокації хуліганських дій, безпричинно правою рукою стиснутою в кулак, умисно наніс удар в обличчя громадянина ОСОБА_14 спричинивши останньому фізичний біль.

Продовжуючи далі свої хуліганські дії ОСОБА_4 дістав з із-за поясу штанів, заздалегідь заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень, пістолет з маркуванням «ПМР» № НОМЕР_1 , та нехтуючи елементарними правилами поведінки, з мотивів явної неповаги до суспільства, протиставляючи себе загальноприйнятим нормам моралі, з хуліганських спонукань, в присутності сторонніх громадян, в тому числі й своєї дружини та усвідомлюючи, що поряд знаходяться сторонні люди, транспортні засоби та будівлі, почав здійснювати постріли в громадянина ОСОБА_14 , спричинивши останньому фізичний біль.

Тим часом хуліганські дії ОСОБА_4 , були припинені перехожими громадянами.

Таким чином, ОСОБА_4 вчинив грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, що виразилося в заподіянні ОСОБА_14 тілесних ушкоджень, тобто вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України.

У вчиненні зазначеного злочину обґрунтовано підозрюється:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища міського типу Приазовське в Запорізькій області, громадянин України, українець, одружений, офіційно не працюючий, голова проводу громадської організації «Добровольчий Рух ОУН», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не засуджений.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколами ОМП від 21.10.2017 року;
-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_18 ;
-протоколом пред`явлення осіб для впізнання ОСОБА_18 ;
-протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_18 ;
- довідкою №3720 з Київської міської клінічної лікарні №17;
-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства як на момент обрання запобіжного заходу, встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, п. 2, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити спроби:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення;
- незаконно впливати на потерпілого та свідків;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;
Так вважати дають наступні обставини:

- ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, і за яке, згідно санкції ч. 4 ст. 296 КК України, передбачено покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від трьох до семи років;

- той факт, що ОСОБА_4 відомі повні анкетні дані та адресу мешкання потерпілого та свідків по даному кримінальному провадженню, дає підстави вважати, що він буде намагатися незаконно впливати на потерпілого та свідків. Про даний факт може свідчити і та обставина, що ОСОБА_4 намагаючись уникнути кримінальної відповідальності, відразу намагався втекти з місця вчинення злочину;
- відсутність у ОСОБА_4 постійної офіційної роботи та законного достатнього джерела доходів.

Все це вказує на те, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення та вчинити інше кримінальне правопорушення.
До ОСОБА_4 у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 2, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, для дієвого виконання кримінального провадження слідчий вважає доцільним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування- на 60 днів.

Слдічим суддею встановлено, що громадянни ОСОБА_4 був затриманий о 17.30 год. 21.10.2017 р. уповноваженою службовою особою, яка має право затримання без ухвали суду на підставі ст.208 КПК України.

Відповідно до ст.211 КПК України, строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати 72 годин з моменту затримання. Тобто часом звільнення ОСОБА_4 від затримання, що відбулося 21.10.2017 р. є 17.30 год. 24.10.2017 р.

У судовому засіданні 23.10.2017 р. стороною захисту заявлялось клопотання в межах ст.208 КПК України щодо звільнення підозрюваного з-під варти з підстави недотримання слідством вимог про строк вручення повідомлення про підозру зважаючи на час фактичного затримання підозрюваного о 17-30 год 21.10.2017 р. та час вручення підозри о 18.30 год. 22.10.2017 р.

Прокурор заперечував проти такого клопотання посилаючись на дотримання порядку та строку вручення підозрюваному повідомлення про підозру о 15.55 год 23.10.2017 р. надаючи фотоматеріали про це.

Слідчий суддя дослідивши матеріали справи вважає, що при повідомленні 22.10.2017 р. ОСОБА_4 про підозру, були дотримані вимоги глави 22 КПК України, що свідчить про відсутність підстав для застосування передбачених ч.3 ст.278 КПК України наслідків та негайного звільнення ОСОБА_4 .

Стороною захисту у судовому засіданні 23.10.2017 р. заявлене клопотання щодо переміщення підозрюваного з визначеного підозрюваній особі місця відділеної склом від інших учасників процесу у залі судового засідання керуючись європейськими нормами права що стосується прав людини, яка слідчим суддею була задоволена з визначяенням місця розміщення підозрюваного під час розглдяу клопотання про обрання йому запобіжного заходу поруч із його адвокатами.

Стороною захисту у судовому засіданні 23.10.2017 р. слідчому судді заявлений відвід, який ухвалою слідчого судді 23.10.2017 р. залишений без задоволення.

У судовому засіданні 24.10.2017 р. стороною захисту повторно заявлене аналогічне клопотання, яке слідчий суддя залишив без задоволення за причини невиконання підозрюваним розпорядження слдічого судді, після оголошення 23.10.2017 р. о 21.50 год. перерви у ході розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, про його супроводження до закладу тимчасового тримання, оскільки не сплив строк визначений законодавцем у 72 години від моменту його затримання і який, користуючись нагодою свого вільного переміщення по залу судового засідання, не виконав також законні вимоги посадових осіб органів державної влади протягом ночі з 23 на 24 жовтня 2017 р. Слід зазначити, що чинним КПК України в межах даного строку затримання (тобто в межах 72 годин від часу затримання за ст.208 КПК) не передбачено постановлення будь-яких ухвал слідчим суддею.

Інші клопотання сторони захисту про відвід слідчого судді ОСОБА_1 , що заявлялись у судовому засіданні 24.10.2017 р.залишались без розгляду у протокольному порядку за причини зловживання такими правами заявленими з метою затягування розгляду справи, що не суперечить ч.4 ст.81 КПК України та зважаючи на особливий порядок розгляду даного виду клопотань який відмінний від порядку розгляду скарг за ст. 306 КПК України, яким встановлено порядок розгляду за правилами судового розгляду (передбаченого статтями 318-380 КПК України).

У судовому засіданні 24.10.2017 р. слідчим суддею задоволене клопотання сторони захисту про медичне обстеження підозрюваного, який був доставлений до медичного закладу. Слідчий суддя встановивши можливість ОСОБА_4 брати участь у розглядіі справи, продовжив судове засідання.

Стороною захисту заявлене клопотання про відвід прокурору, яке ухвалою слідчого судді залишене без задоволення.

Після спливу строку на затримання ОСОБА_4 , тобто після спливу 72 годин з моменту його затримання,підозрюваний був звільнений від такого затримання та зайняв місце у залі судового засідання біля своїх адвокатів.

У судовому засіданні 24.10.2017 р.були заслухані клопотання народних депутатів України ОСОБА_19 та ОСОБА_20 , які надали позитивну характеристику підозрюваному ОСОБА_4 та просили обрати підозрюваному запобіжний захід у виді поруки. Народний депутат ОСОБА_21 наголошував на участь підозрюваного у подіях 2014 р. під час протистояння Майдану, на його участь у АТО, організації добровольчого руху. Народний депутат ОСОБА_22 наголосив, що ОСОБА_4 обирає саме такий спосіб - шляхом знаходження у статусі підозрюваного, обвинуваченого для доведення радикалізму своїх поглядів.

Також слідчим суддею задоволене клопотання сторони захисту про долучення до матеріалів справи аналогічних клопотань про особисту поруку ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 .

Також слідчим суддею задоволене клопотання про про долучення доказів конфліктних відносин підозрюваного з ОСОБА_28 Окрім цього долучені характеристики громадських організацій,фізичних осіб, церкви, які надають позитивну характеристику ОСОБА_4 ..

У судовому засіданні за клопотанням сторони захисту були допитані свідки ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , які надали пояснення щодо обставин подій, що стались неподалік станції метро «Академмістечко» приблизно о 16.30 год 21.10.2017 р., свідками яких вони були особисто. Свідки ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , які не були безпосередніми свідками вищевказаних подій, надали позитивну хзарактеристику підозрюваному ОСОБА_4 .

У судовому засіданні 25.10.2017 р. прокурор підтримує клопотання та просить його задовольнити.

Підозрюваний заперечує застосування до нього такого запобіжного заходу як тримання під вартою, не вважаючи себе винним у скоєнні вищезазначеного крмінального правопорушення.
Сторона захисту заперечує проти задоволення клопотання щодо обрання запобіжного заходу з причини його безпідставності, необгрунтованості та недопустимості доказів. Вказує, що вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру після спливу 24-х годин після його затримання породжує недопустимість усіх інших процесуальних документів, а також можливість звільнення від застосування запобіжного заходу. Окрім того сторона захисту вказує на відсутність в матеріалах клопотання доказів вручення пам`ятки про права та обов`язки підозрюваного, на порушення при проведенні слідчих дій, зокрема оформлених протоколами впізнання, а також вказує на відсутність мети застосування запобіжного заходу, на відсутність доказів проведення також і інших процесуальних дій, зокрема призначення експертизи. У разі обрання слідчим суддею запобіжного заходу, сторона захисту просить обрати більш м`який зважаючи на наявність клопотань про особисту поруку.

Заслухавши позиції учасників кримінального провадження, розглянувши їхні клопотання, дослідивши матеріали справи з вирішення питання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що громадянни ОСОБА_4 був затриманий о 17.30 год. 21.10.2017 р.

Як вбачається з витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань, Святошинське УП ГУНП в м. Києві проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0009336, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.10.2017 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
22.10.2017 року о 15.55 год ОСОБА_4 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.296 КК України.

Вирішення слідчим суддею питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Зі змісту ст. 178 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться у матеріалах даного клопотання, а також наданих стороною захисту, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин, наявність обставини, з якими закон пов`язує обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України .
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_4 раніш не судимий, не притягався до кримінальної відповідальності, має сталі соціальні звязки, має реєстрацію та постійне місце проживання та місце роботи. Слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та викладених слідчим у клопотанні, а саме: переховування у подальшому від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, вчинення інши кримніальних правопорушень. Але прокурором не доведена недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає можливим застосувати підозрюваному ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронних засобів контролю у відповідності до ст. 195 КПК України.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 179, 181, 183, 194, 195, 196, 197, 309,376, 492 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_12 подане за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 м. Києва ОСОБА_13 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю за місцем проживання: АДРЕСА_2 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;
- не відлучатися з місця проживання АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в"їзд в Україну;
- заборонити спілкування зі свідками, іншими особами у кримінальному провадженні № 0009336 від 21.10. 2017 року за списком, наданим слідчим, прокурором;
-носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, в якому він перебуває під арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань; роз`яснити, що у відповідності до ч. 6 ст. 195 КПК України , відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених слідчим суддею на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.
Визначити строк дії вказаної ухвали до 20 грудня 2017 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Виконання ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Апеляційного суду міста Києва протягом п,яти днів після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію цієї ухвали вручено 25.10.2017 року

о «__» год. «__» хв.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

підозрюваний ОСОБА_4 ______________