Ім`ям України Провадження № 1-кс/200/9819/17
09 жовтня 2017 року м. Дніпро
Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю представника скаржника ОСОБА_3 , представника СТОВ «Добробут-Агро» ОСОБА_4 ,
розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання директора фермерського господарства «Добробут Агро» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -
22 вересня 2017 року до суду звернувся директор ФГ «Добробут Агро» ОСОБА_5 із клопотанням, в якому прохає скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 вересня 2017 року, а саме: на земельні ділянки з кадастровими номерами:
орієнтовною площею 236,623 гектари, які розташовані на території Криничанського району Дніпропетровської області за межами населеного пункту, а також арешт на сільськогосподарську культуру соняшник, що росте на цих земельних ділянках.
Підставою для накладення арешту слідчим суддею наведено те, що зазначені земельні ділянки та соняшник, який на даний час росте на цих земельних ділянках, визнані по кримінальному провадженню речовими доказами, що не суперечить ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом того кримінального правопорушення, відомості про який внесені до ЄРДР за ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 197-1 КК України. Про дату та час судового засідання ФГ «Добробут Агро», як особа, яка на законних підставах користується цими земельними ділянками, не було повідомлено, а тому, посилаючись на вимоги ст. 172 КПК України, прохає клопотання задовольнити.
Представник СТОВ «Добробут-Агро» не заперечував проти задоволення клопотання. Пояснив, що СТОВ «Добробут-Агро» впродовж тривалого часу орендувало у мешканців села Новомилорадове земельні ділянки, які ті отримали на паї. У 2017 році, невідомо як, державним реєстратором було переоформлено право оренди з СТОВ «Добробут-АГРО» на ФГ «Добробут-АГРО». По цьому факту порушено кримінальну справу, по якій і накладено арешт на майно земельні ділянки і врожай на них. Однак, на цей час більша частина власників земельних ділянок уже переоформила договори оренди , підписавши їх із ФГ «Добробут-АГРО». Через те, що орендарем землі є ФГ «Добробут-АГРО», підстави для тримання під арештом майна на даний час відсутні. Тому він не заперечує проти скасування арешту на земельні ділянки і на врожай, що на них виріс.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, про час та дату судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник скаржника та представник СТОВ «Добробут-Агро» не заперечували проти розгляду клопотання за відсутності слідчого та прокурора. З цих підстав клопотання розглянуто за відсутності слідчого та прокурора та ухвалено рішення.
Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна. У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Розглянувши клопотання, заслухавши пояснення представника скаржника та представника СТОВ «Добробут-Агро», дослідивши надані до клопотання додатки, приходжу до висновку про те, що воно підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне.
Однак, через те, що до цього часу досудове слідство триває, з метою подальшого забезпечення кримінального провадження в частині доведення факту самовільного захоплення земельних ділянок ФГ «Добробут Агро», у задоволенні клопотання в частині розпорядження спірними земельними ділянками слід відмовити, залишивши заборону на розпорядження цими земельними ділянками до завершення досудового слідства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 103, 110, 174, 369, 371-372 КПК України,-
Клопотання директора фермерського господарства «Добробут Агро» ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити частково.
-скасувати заборону відчуження та користування земельними ділянками:
-скасувати арешт, накладений шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, на сільськогосподарську культуру соняшник, який на даний час росте на земельних ділянках:
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1