Справа № 215/492/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2018 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕБЕЛ» про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:
20.02.2018 р. Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕБЕЛ» в особі директора ОСОБА_4 звернулось до суду із клопотанням про скасування арешту майна.
В обґрунтування поданого клопотання вказує на те, що ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.02.2018 р. накладено арешт на майно, що вилучене за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Чарівна (колишня Косигіна), буд.22а, приміщення 1б та по вул. Доватора, буд.3, приміщення №1. Вважає, що відносно майна, належного ТОВ «РЕБЕЛ» і на яке накладено арешт, відсутні підстави вважати, що воно є доказом злочину та існує потреба в застосуванні арешту. Зважаючи на те, що на даний час з моменту арешту майна підозра нікому не пред`явлена, не призначено експертизи, тому відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і останній підлягає скасуванню. Крім того, зазначає, що скаржник не був належним чином повідомлений про розгляд клопотання слідчого про накладення арешту на вилучене майно, тому вважає, що це призвело до порушення його прав на захист. Також в ухвалі про накладення арешту зазначено, що арешт накладено на клавіатури, проте по факту вилучено електронні системи прийняття ставок КВ-1, тому останнє є тимчасово вилученим майном і підлягає поверненню.
Представник скаржника у судове засідання не з`явився, надіслав клопотання про розгляд даного клопотання про скасування арешту без його участі (вх.№3917 від 19.03.2018 р.).
Прокурор у судовому засіданні просила суд відмовити у задоволені клопотання з підстав його необґрунтованості, зважаючи зокрема на те, що апеляційним переглядом від 12.03.2018 р. ухвала слідчого судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09.02.2018 р., залишена в силі. Крім того, зазначила, що ч. 3 статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Заслухавши пояснення прокурора, розглянувши клопотання ТОВ «РЕБЕЛ», та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 16 КПК України одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням, зокрема, власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. За таких обставин, підставою для скасування арешту в порядку ст.174 КПК України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу або необґрунтованість його застосування.
В судовому засіданні встановлено, що потреба у подальшому застосуванні арешту на теперішній час не відпала через незавершеність досудового розслідування, зокрема через не отримання висновків експертиз.
Крім того, слід зазначити, що в ухвалі слідчого судді від 09.02.2018 року необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, обумовлена необхідністю збереження речового доказу у кримінальному провадженні, до прийняття остаточного рішення в ньому.
Щодо інших доводів клопотання, то суд зауважує, що вони стосуються таких ознак рішення слідчого судді як законність та є питаннями оцінки слідчим суддею підстав, якими визначається необхідність застосування такого заходу як арешт майна, тобто невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи. Перевірка зазначених доводів відноситься до компетенції суду апеляційної інстанції і є підставою для оскарження рішення в апеляційному порядку.
За таких обставин, підстав для скасування накладеного ухвалою слідчого судді від 09.02.2018 року арешту майна в судовому засіданні не встановлено, тому клопотання ТОВ «РЕБЕЛ» задоволенню не підлягає.
Крім того, при прийнятті рішення про відмову у задоволенні клопотання суд виходить з принципу пропорційності, оскільки на даній стадії досудового розслідування інтереси держави щодо збереження арешту майна превалюють над правом власника майна мирно володіти своїм майном.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.7, 174, 309 КПК України,
УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «РЕБЕЛ» про скасування арешту майна.
Ухвала оскарженню не підлягає, проте заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: