Справа № 640/5148/18
н/п 1-кс/640/2901/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
02.04.2018 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на майно, яке було вилучене в ході проведення огляду 29.03.2018 року у громадянина України ОСОБА_4 , а саме на мобільний телефон «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 . Крім того, слідчий просить поновити строк подачі клопотання щодо накладення арешту на майно, оскільки безпосереднє вилучення, огляд та належне оформлення виявленої в ході огляду інформації зайняло значний проміжок часу.
Під час досудового розслідування встановлено, що Управлінням СБ України в Харківській області виявлено факт сприяння незаконному переміщенню осіб через митний кордон України. Протиправні дії здійснюються за попередньою змовою групою невстановлених осіб з використанням суб`єктів господарювання - візового центру «Intrvisa» та юридичної компанії «Invite UA», від імені яких видаються іноземцям підроблені запрошення підрозділів ДМС України зі строком дії до кінця 2017 року.
29.03.2018 р., ході проведення огляду особистого мобільного телефону «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 громадянина України ОСОБА_4 , наданого останнім добровільно, та додаткового огляду, виявлена інформація про можливу причетність громадянина ОСОБА_4 до вчинення розслідуваного злочину, а телефон, свою чергу того ж дня було вилучено.
30.03.2018 постановою слідчого, мобільний телефон телефону «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом.
Слідчий вважає, що предмет (мобільний телефон марки «Samsung SM-J700H»), добровільно наданий громадянином України ОСОБА_4 , відповідає критеріям статті 98 КПК України, та свідчить про його причетність до протиправної діяльності, пов`язаної із вчиненням злочину, передбаченого ст. ч. 2 ст. 332 КК України, у зв`язку з чим, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК на вилучений предмет необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів.
Слідчий до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Власник майна ОСОБА_4 до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти накладення арешту заперечує.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та слідчого.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
29.03.2018 р., ході проведення огляду особистого мобільного телефону «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 громадянина України ОСОБА_4 , наданого останнім добровільно, та додаткового огляду, виявлена інформація про можливу причетність громадянина ОСОБА_4 до вчинення розслідуваного злочину, а телефон, свою чергу того ж дня було вилучено.
30.03.2018 постановою слідчого, мобільний телефон телефону «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.332 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 29.03.2018 р. огляду, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, майна яке є речовим доказом, тобто зберегло на собі сліди вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
У той же час арештносія електронної інформації (телефону), що був вилучений під час проведення огляду, на думку слідчого судді, в ньому може міститься інформація, яка буде мати доказове значення. Однак, з метою уникнення таких наслідків, як зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності особи, слідчий суддя вважає за потрібне накласти арешт на вищезазначене майно строком на два місяці, з метою надання можливості органу досудового розслідування за участю експерта (спеціаліста) дослідити його зміст та зробити необхідні копії інформації, що там міститься.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчого щодо поновлення строку на подачу клопотання та вважає за необхідним його поновити.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Поновити строк на подачу клопотання, як пропущений з поважних причин.
Накласти арешт на майно, яке було вилучене в ході проведення огляду 29.03.2018 року у громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .
Строк арешту арештованого майна, а саме: мобільного телефону «Samsung SM-J700H» imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 встановити 2 /два/ місяці, тобто до 04.06.2018 р.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1