Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА
Номер провадження 1-кс/711/817/18

Справа № 711/2266/18

04 квітня 2018 року

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю:
секретар ОСОБА_2 , прокурор ОСОБА_3 , представник заявника ОСОБА_4 ,
розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Лани Черкащини», на постанову прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 від 07.02.2018р. про скасування постанови слідчого в рамках кримінального провадження №0001232,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ТОВ «Лани Черкащини», звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить скасувати постанову прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 від 07.02.2018р. про скасування постанови слідчого про залучення ТОВ «Лани Черкащини» як потерпілого у кримінальному провадженні №0001232.
В обґрунтування скарги зазначено, що 28.11.2017р. слідчим винесено постанову, якою ТОВ «Лани Черкащини» визнано потерпілим у даному кримінальному провадженні, а директора даного товариства ОСОБА_5 представником потерпілого. Цього ж дня ТОВ «Лани Черкащини» було заявлено цивільний позов, оскільки потерпілому діями посадових осіб ДП Черкаситорф було завдано матеріального збитку, що виразився у неповерненні орендованої техніки та торфу, який перебував на зберіганні в ДП Черкаситорф. Натомість прокурором, який здійснює процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні, в подальшому було скасовано постанову слідчого про визнання ТОВ «Лани Черкащини» цивільним позивачем, а 07.02.2018р. прокурор своєю постановою скасував постанову слідчого від 28.11.2017р. про визнання ТОВ «Лани Черкащини» потерпілим. За твердженням адвоката оскаржувана постанова прокурора є неправомірною, оскільки прийнята з порушенням процесуальним норм та без врахуванням всіх обставин кримінального провадження, а тому підлягає до скасування.
В судовому засіданні представник ТОВ «Лани Черкащини» підтримав доводи скарги та наполягав на її задоволенні.
Прокурор заперечив проти доводів скарги та пояснила, що під час досудового розслідування ТОВ «Лани Черкащини» не надало належних та допустимих доказів, які підтверджують, що майно, яке передано в користування ДП «Черкаситорф» відповідно до договору оренди техніки №1508 від 03.08.2015р. належить на праві власності ТОВ «Лани Черкащини», а відтак відсутні докази на підтвердження того, що саме такій особі завдано майнової шкоди. Зауважила, що всі надані ТОВ «Лани Черкащини» документи не містять ідентифікуючих ознак техніки та торфу, який передавався ДП «Черкаситорф», що унеможливлює підтвердження наявності такого майна у останнього та перешкоджає встановити реальний розмір збитків чи взагалі їх наявність. Просила відмовити у скарзі в повному обсязі.
Заслухавши пояснення представника ТОВ «Лани Черкащини» та прокурора, дослідивши надані учасниками кримінального провадження докази та оцінивши їх у сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
За наслідками розгляду скарги встановлено, що предметом оскарження є дії прокурора, пов`язані із реалізацією ним своїх процесуальних повноважень під час досудового розслідування кримінального №0001232, яке здійснюється за заявою ТОВ «Лани Черкащини» по обставинам неправомірних дій службових осіб ДП «Черкаситорф» ДП «Київторф» за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
Надаючи оцінку доводам скарги в контексті правомірності оскаржуваного рішення прокурора варто звернути увагу, що завданнями кримінального провадження є, зокрема, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

Кримінальне провадження здійснюється на засадах законності. Даний принцип передбачає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (ч.1 ст.9 КПК України).

Слідчий суддя є окремою уповноваженою особою в кримінальному провадженні, до повноважень якої належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п.18 ч.1 ст.3 КПК України). З огляду на зміст принципу законності у кримінальному провадженні (ст.9 КПК України) та положення ст.19 Конституції України, яка передбачає для суб`єктів державної влади дію принципу «заборонено все, що не передбачено законом», слідчий суддя під час досудового провадження за наслідками розгляду скарги може скасовувати лише ті рішення прокурора, перелік яких визначений законом. При цьому повноваження слідчого судді визначаються, зокрема, територіальною юрисдикцією суду, в якому такий суддя здійснює правосуддя.

По обставинах кримінального провадження зміст оскаржуваної постанови прокурора фактично зводиться до прийняття ним рішення про відмову у визнанні потерпілим, а відтак таке рішення може бути предметом судового нагляду в контексті положень п.5 ч.1 ст.303 КПК України. Разом з тим, оскаржуване рішення прокурора постановлене у зв`язку з реалізацією ним своїх повноважень, як процесуального керівника досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001232. Тож предметом скарги є правомірність реалізації прокурором своїх процесуальних повноважень та винесеного у зв`язку з цим рішення на досудовому провадженні в межах розслідування конкретного кримінального провадження. Процедура судового нагляду за такими діями прокурора регулюється ст.ст.303-307 КПК України та загальними засадами кримінального провадження, а відтак має здійснюватись із дотриманням правил підсудності.
За загальним правилом, передбаченим ст.32 КПК України, судове провадження у кримінальному судочинстві здійснюється за місцем розташування органу досудового розслідування.

Аналіз змісту положень п.6, 8 ч.1 ст.3, ст.38 КПК України свідчить, що органом досудового розслідування, зокрема, є слідчий підрозділ відділу органу Національної поліції.

При цьому фактичне місцезнаходження структурного підрозділу не є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, оскільки територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого підрозділу, а за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий підхід ґрунтується на застосування аналогії закону при визначенні підсудності розгляду скарг на дії та бездіяльність слідчого чи прокурора під час здійснення ними повноважень, пов`язаних із проведенням досудового розслідування по кримінальному провадженню і передбачає здійснення функції судового нагляду на досудовому провадженні судом (слідчим суддею) за місцем проведення досудового розслідування, яке визначається місцем розташування органу досудового розслідування.

В даному випадку органом досудового розслідування є Черкаське РВП Черкаського ВП ГУ НП в Черкаській області, яке знаходиться за адресою: пров. Медичний, буд.3, м. Черкаси, - що відноситься до територіальної юрисдикції Соснівського районного суду м. Черкаси, а тому функція судового нагляду за дотриманням слідчим і прокурором законних прав та інтересів учасників кримінального провадження відноситься до повноважень слідчого судді саме такого суду.

Доводи прокурора щодо того, що підсудність скарг має визначатись за місцем знаходження органу прокуратури є необґрунтованими, оскільки суперечать положенням ст.32 КПК України. В цьому контексті слід зауважити, що орган прокуратури не є органом досудового розслідування, а відтак в даному випадку відсутні підстави для відступлення від загального правила визначення підсудності.

Необґрунтованими є посилання учасників і на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20.03.2018р., яким скаргу подібну скаргу представника ВТО «Лани Черкащини» повернуто заявнику для звернення до Придніпровського районного суду м. Черкаси. З цього приводу слід звернути увагу, що учасниками не надано повного тексту такого судового рішення, щоб визначитись з мотивами його ухвалення. Натомість наявність такого судового рішення не перешкоджає заявнику повторно звернутись до того ж самого суду в порядку, передбаченому законом (ч.7 ст.304 КПК України). У свою чергу розгляд даної скарги слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси з порушенням засад територіальної юрисдикції матиме наслідком постановлення неправомірного судового рішення, що є неприпустимим.

За загальним правилом у разі встановлення факту подання скарги з порушенням правил підсудності, то слідчий суддя має постановити ухвалу про її повернення (ч.2 ст.304 КПК України). Натомість повернення скарги можливе лише до відкриття провадження по ній та до початку її розгляду, оскільки за наслідками розгляду скарги слідчий суддя може постановити лише ухвалу, передбачену ст.307 КПК України, або закрити провадження по скарзі у випадку, передбаченому ч.2 ст.305 КПК України.

За таких обставин, вимоги скарги не можуть бути задоволені, оскільки в даному випадку у слідчого судді відсутні повноваження для скасування оскаржуваного рішення прокурора.

Беручи до уваги вищевикладене, надання оцінки іншим доводам скарги по суті поставленого перед слідчим суддею питання є недоцільним, оскільки не матиме правового значення.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст.3, 9, 303, 304 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений 06 квітня 2018 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1