АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 вересня 2017 року м. Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження за апеляційною скаргою прокурора Київської місцевої прокуратури №2 м. Києва ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
представника власника майна ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:
Справа № 11-сс/796/4354/2017
Категорія: ст. 199 КПК України.
Слідчий суддя у суді першої інстанції ОСОБА_9
Суддя-доповідач у апеляційній інстанції ОСОБА_1 .
Обґрунтовуючи апеляційні вимоги прокурор зазначає, що слідчий суддя при розгляді клопотання, не взяв до уваги тієї обставини, що вилучене 02.08.2017 року за адресою: м. Київ, вул. Лютнева, 64 майно є знаряддям вчинення злочину, яке постановою слідчого визнане речовим доказом та може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні, а досудовим розслідуванням отримано достатньо даних, які дають підстави вважати, що за допомогою вказаного майна здійснюється незаконне заволодіння поверхневим шаром земель водного фонду в особливо великих розмірах , що у свою чергу завдає істотної шкоди державним інтересам.
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, пояснення представника власника майна ОСОБА_6 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги і просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Органом досудового розслідування зазначено, що невстановлені особи без отримання передбачених чинним законодавством дозвільних документів, діючи умисно, здійснюють незаконне заволодіння поверхневим шаром земель водного фонду в особливо великих розмірах, що завдає істотно шкоди державним інтересам. Так, 02.08.2017 року в акваторії затоки Ольжин р. Дніпро було виявлено несамохідне судно-земснаряд «КИВ 6727» моделі НСС 2000 ЭГ, який виконує роботи з намиву піщаної суміші, що скадується на березі на карту намиву розмірами приблизно 300 на 300 метрів та розгортається бульдозером синього кольору без ідентифікаційних номерів.
В ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Лютнева, 64 було виявлено та вилучено земснаряд «КИВ 6727 моделі НСС 2000 ЭГР та бульдозер синього кольору без ідентифікаційних номерів, які в подальшому було передано на відповідальне зберігання.
Вказане вилучене майно перебуває в оренді ПАТ «Київопорядкомплект».
03.07.2017 року слідчий слідчого відділення поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_8 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на несамохідне судно - земснаряд «КИВ 6727 моделі НСС 2000 ЭГР та бульдозер синього кольору без ідентифікаційних номерів яке мотивував необхідністю збереження речових доказів.
Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 08.08.2017 року у клопотанні слідчого було відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні вказаного клопотання, слідчий суддя, як вбачається з журналу судового засідання, заслухав пояснення прокурора, представника власника майна, та прийшов до висновку, що слідчий в обґрунтування клопотання не надав достатніх і належних доказів, які вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні власником майна вищевказаного кримінального правопорушення.
Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді з огляду на наступне.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається лише з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
В обгрунтування поданого клопотання, слідчий посилався на те, що виявлена та вилучена в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Лютнева, 64 спеціальна техніка, а саме: земснаряд «КИВ 6727 моделі НСС 2000 ЭГР та бульдозер синього кольору без ідентифікаційних номерів є знаряддям вчинення злочину, а у органу досудового розслідування є достатньо даних, які дають підстави вважати, що за допомогою цієї техніки здійснюється незаконне заволодіння поверхневим шаром земель водного фонду в особливо великих розмірах, що завдає істотної шкоди державним інтересам, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на неї..
Посилаючись у клопотанні на вказані обставини, слідчий та прокурор повинні були зібрати та надати слідчому судді достатні на даному етапі досудового розслідування докази на підтвердження вищезазначених висновків.
Однак, жодних об`єктивних даних, які б підтверджували, що вилучена спеціальна технікає знаряддям вчинення злочину і що за допомогою цієї техніки здійснюється незаконне заволодіння поверхневим шаром земель водного фонду в особливо великих розмірах, колегія суддів з наданих до суду матеріалів провадження не вбачає.
Крім того, матеріали судового провадження не містять відомостей щодо повідомлення про підозру у кримінальному провадженні жодній особі, що свідчить про відсутність існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.1 ст. 239-2 КК України.
Згідно наданого суду власником вилученого майна погодженого в установленому порядку дозволу на проведення робіт на землях водного фонду №30 від 09.08.2011 року, ПАТ «Київопорядкомплект»має право на проведення робіт з поглиблення п`яти ділянок Канівського водосховища зі складуванням вийнятого грунту в три тимчасові підводні склади та наземному складі площею 5,9 га. в Голосіївському районі м. Києва.
Враховуючи, що матеріали клопотання слідчого слідчого відділення поліції в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 не містять достатніх доказів вчинення кримінальних правопорушень за участю ПАТ «Київопорядкомплект», а також не доведено, що вилучена в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Лютнева, 64 спеціальна техніка, а саме: земснаряд «КИВ 6727 моделі НСС 2000 ЭГР та бульдозер синього кольору без ідентифікаційних номерів є знаряддям вчинення злочину і того, що за допомогою цієї техніки здійснюється незаконне заволодіння поверхневим шаром земель водного фонду в особливо великих розмірах, що завдає істотної шкоди державним інтересам, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення вищезазначеного клопотання.
З урахуванням цього слідчий суддя, всупереч твердженням прокурора, встановив належні правові підстави, передбачені ст. 173 КПК України, для відмови у задоволенні клопотання про накладення арешту на вказане майно, оскільки, як встановила колегія суддів, особа яка подала вищевказане клопотання, не довела необхідність такого арешту та обґрунтованість підозри у вчиненні злочину.
Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, відмовляючи в задоволені вищевказаного клопотання діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, а тому доводи прокурора стосовно незаконності ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, зі змісту апеляційної скарги, колегією суддів не виявлено.
Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому апеляційна скарга прокурора прокурора Київської місцевої прокуратури №2 м. Києва ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ ВП в річковому порту Київ Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_8 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000026, яке було вилучене під час огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Лютнева, 64, а саме: несамохідного судна - земснаряду «КИВ 6727 моделі НСС 2000 ЭГР; бульдозера синього кольору без ідентифікаційних номерів, володільцем якого є ПАТ «Київопорядкомплект», залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури №2 м. Києва ОСОБА_5 , без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_________________ _________________ ________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3