Провадження № 1-кс/520/3323/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.12.2017 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заявника ОСОБА_6 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
27.12.2017 року до Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що арешт майна було накладено необґрунтовано, так як в рамках кримінального провадження їй повідомлення про підозру не пред`явлено, сама по собі наявність цивільного позову на стадії досудового розслідування не може бути підставою підтвердження вчинення кримінального правопорушення.

В судовому засіданні заявник підтримала клопотання в повному обсязі, вказавши, що це є цивільними правовідносинами, накладення арешту є недоречним, немає обґрунтованої підозри.

Слідчий в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, повідомивши, що земельна ділянка та будинок є предметом спору. Рішення по кримінальному провадженню не прийнято. З метою забезпечення кримінального провадження, відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення було накладено арешт. Також в рамках кримінального провадження необхідно призначити почеркознавчу експертизу.

Дослідивши вказане клопотання, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 31.07.2017 року, арешт майна накладався з метою забезпечення збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Зокрема, згідно вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що потерпілою ОСОБА_7 було заявлено цивільний позов з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 13654467 гривень 02 копійки, що на думку слідчого судді свідчить про розумність і співрозмірність обмеження права власності особи завданням кримінального провадження та наслідкам арешту майна для третіх осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження, зокрема речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що доводи заявника в клопотанні про необґрунтованість накладення арешту майна та необхідність його скасування в зв`язку з відсутністю повідомлення про підозру особи у вчиненні кримінального правопорушення таким чином спростовуються.

Слідчий суддя враховує, що в судовому засіданні слідчий та прокурор повідомили, що досудове розслідування на даний час триває, є необхідність в забезпеченні збереження речових доказів, забезпечення в подальшому відшкодування шкоди, завданої внаслідок можливого вчинення кримінального правопорушення, так як в рамках кримінального провадження заявлено цивільний позов.

Вищевикладене в сукупності свідчить про те, що необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження на даний час не відпала.

В свою чергу доводи заявника про те, що арешт майна було накладено необґрунтовано, в судовому засіданні свого підтвердження не знайшли, так як останнім в клопотанні, та її представником в судовому засіданні, крім посилань на відсутність повідомлення про підозру особи у вчиненні кримінального правопорушення, жодних інших доказів, які б свідчили про необґрунтованість накладеного арешту майна слідчому судді надано не було.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що ні заявником в клопотанні та додатках до клопотання, ні представником заявника в судовому засіданні не було надано відповідних доказів, які б підтверджували, що в застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, арешт майна було накладено необґрунтовано, враховуючи, що досудове розслідування наразі триває, слідчі дії проводяться, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання заявника задоволенню не підлягає.

На підставі встановленого, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання заявника ОСОБА_6 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1