Справа № 526/269/18
Провадження № 1-кс/526/93/2018
У Х В А Л А
іменем України

22 лютого 2018 року слідчий суддя Гадяцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Гадяцького ВП ГУНП

в Полтавській області майора поліції ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гадяч клопотання слідчого СВ Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000178 відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, жителя АДРЕСА_1 , раніше судимого, в силу ст.89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області майор поліції ОСОБА_4 за погодженням начальника Гадяцького відділу Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому зазначає, що в 2004 році, точної дати в ході досудового слідства не встановлено, ОСОБА_5 незаконно придбав вогнепальну зброю, а саме обріз мисливської зброї 16 калібру з номерним позначенням НОМЕР_1 , який приніс додому та зберігав без передбаченого законом дозволу, для власних потреб.

20.02.2018, в період часу з 18 год. 24 хв. по 20 год. 45 хв., в с. Соснівка Гадяцького району Полтавської області, в господарстві АДРЕСА_1 , де зареєстрований та проживає ОСОБА_5 в ході обшуку, в шухляді шафи, яка в зальній кімнаті будинку було виявлено та вилучено обріз, який виготовлений з мисливської рушниці з номерним позначенням НОМЕР_1 , який останній зберігав без передбаченого законом дозволу.

Згідно висновку балістичної експертизи №468 від 21.02.2018 встановлено, що наданий на дослідження пристрій являється вогнепальною зброєю. Даний пристрій є обрізом двохствольної гладкоствольної мисливської рушниці з переламною конструкцією стволів «ТОЗ БМ» серійний номер « НОМЕР_1 », 16 калібру. Даний пристрій виготовлений саморобним способом з рушниці «ТОЗ БМ» серійний номер « НОМЕР_1 », 16 калібру, 1962 року випуску, промислового виготовлення з внесенням змін до її конструкції, які виразилися в укорочуванні стволів до залишкової довжини 318 мм та укорочування приклада до шийки ложі. Даний пристрій придатний для проведення пострілів.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачено ч. 1 ст. 263 КК України. Підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3 до 7 років.
Вході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в зв`язку з чим неодноразово відбував покарання у місцях позбавлення волі. Не зважаючи на це, ОСОБА_5 категорично відмовляється ставати на шлях виправлення і вчинив умисне кримінальне правопорушення пов`язане з незаконним обігом вогнепальної зброї. А також, 20.02.2018 близько 16 год. ОСОБА_5 за місцем проживання проводив постріли із вказаного обрізу та наставляв обріз на свою дружину, яка це сприйняла як погрозу її здоров`ю.
Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження за №0000178 від 20.02.2018 року значиться, що правовою кваліфікацією злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 є ч.1 ст. 263 КК України.

21 лютого 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Підозра підтверджується наступними доказами:

- протоколом обшуку від 20.02.2018 року;

- копією висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів від 20.02.2018 року;

- показаннями свідків від 20.02.2018 року;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.02.2018 року;

- протоколом допиту підозрюваного від 21.02.2018 року;

- довідками з Соснівської сільської ради;

- довідкою з Гадяцької ЦРЛ .

Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання та просив його задовольнити, застосувавши до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 2 місяці.
Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував свою причетність до вчиненого кримінального правопорушення, але заперечував проти запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Згідно наданих пояснень, обріз мисливської рушниці він придбав для самозахисту, так як їх будинок знаходиться в місцевості, де відсутні інші помешкання та часто здійснюються крадіжки. Постріли в бік дружини чи інших людей він не здійснював. Після затримання добровільно видав обріз, гільзи та патрони працівникам поліції..Також пояснив, що на його утриманні знаходиться мати, у віці 82 роки та дружина інвалід 2 групи.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні ризики його переховування від органів досудового розслідування та суду, просив обрати більш м`яку міру запобіжного заходу.
Частиною 4 ст. 176 КПК України передбачено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України також передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст. 194 КПК України - під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до наданих слідчим матеріалів вбачається наявність обґрунтованої підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

При обранні міри запобіжного заходу слідчим суддею враховується, що відповідно до пояснень підозрюваного ОСОБА_5 та свідка ОСОБА_7 , вони перебувають в шлюбі більше десяти років та за цей час відносно дружини ним не допускалося насильства в сім`ї, дані про це в матеріалах клопотання відсутні.

Свідок ОСОБА_7 пояснила також, що вона не зможе здійснювати за станом здоров`я роботу в господарстві та догляд за його матір`ю у випадку тримання під вартою свого чоловіка, що підтверджується довідкою МСЕК про встановлення 2 групи інвалідності та протипоказанням важкої фізичної праці. Підозрюваний ОСОБА_5 протягом останніх 4 років не виживав алкогольні напої, ні з ким з сусідів не сварився та не мав конфліктів. З родичами підозрюваного, а саме тіткою та двоюрідною сестрою, які перебувають на тимчасово непідконтрольній території України вони тривалий час не спілкуються та не виїжджали до них. Телефонний зв`язок на даний час з ними відсутній.

Як вбачається з наданих документів, підозрюваний має постійне місце проживання в с. Соснівка Гадяцького району.

Враховуючи, що підозрюваний не заперечує щодо причетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 263 КК України, ризик впливу на свідка ОСОБА_7 відсутній.

За таких обставин вважаю, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до часткового задоволення, з застосуванням до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Обрання саме такого запобіжного заходу зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 176 -178, 181, 193- 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, терміном на 2 місяці до 22 квітня 2018 року без застосування електронного засобу контролю з покладенням обов`язків:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх викликом.
2) цілодобово не відлучатися із місця свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора та суду.
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.
Виконання ухвали доручити Гадяцькому ВП ГУНП в Полтавській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали закінчується 22.04.2018 року.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1