Провадження №1-кс/447/70/17
Справа №447/233/17

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 лютого 2017 р. слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , потерпілого ОСОБА_7 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Миколаївського відділення поліції Стрийського відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001292 про продовження строку триманя під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Пить-Ях Нєфтєюганського району Тюменської області Російської Федерації, українки, громадянки України, яка проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , -
встановив:
01.02.2017 року в Миколаївський районний суд Львівської області надійшло клопотання слідчого СВ Миколаївського відділення поліції Стрийського відділу поліції ГУ Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001292 про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_5 . В обґрунтування клопотання наведено наступне. Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.12.2016 року близько 0:30 години, ОСОБА_5 , перебуваючи в квартирі, за адресою: АДРЕСА_2 , в стані алкогольного сп`яніння, з метою протиправного заподіяння смерті ОСОБА_7 , умисно нанесла один удар кухонним ножем в область знаходження особливо важливих органів людини - грудної клітки останнього, чим спричинила йому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення лівої половини грудної клітки, проникаючого пошкодження лівого шлуночка серця, тобто ОСОБА_5 виконала усі дії, які вважала необхідними для доведення умисного вбивства потерпілого ОСОБА_7 до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від її волі. Таким чином, ОСОБА_5 своїми діями, вчинила закінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство), тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.
Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, на момент вчинення якого перебувала у стані алкогольного сп`яніння, може переховуватися від суду, а також перешкоджати ходу розслідування шляхом незаконного впливу на потерпілого чи свідків, а тому є достатні підстави вважати, що ризики, які існували на момент обрання щодо неї запобіжного заходу не зменшилися. Більш м`який захід не здатний забезпечити виконання підозрюваною своїх обов`язків. На підставі наведеного прокурор просив продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 02.03.2017 року.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав.
Потерпілий проти продовження строку запобіжного заходу заперечив.
Підозрювана заперечила проти задоволення клопотання.
Захисник проти задоволення клопотання заперечила, просила обрати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються вимоги прокурора, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання і вирішення його по суті, суд встановив наступні обставини та надав їм правову оцінку.
Відповідно до ч.4 ст.199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні,а згідно ч.3 ст.199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Так, при розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_5 суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою, відсутність у підозрюваної постійного місця проживання, особу підозрюваної, вік, стан здоров`я, репутацію.
Продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою забезпечить належний розгляд справи у встановлені законодавством строки, оскільки слідчий суддя приходить до висновку, що ризики, які були наявні на момент обрання запобіжного заходу не зменшилися.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання прокурора необхідно задоволити, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховування від суду чи незаконному впливу на потерпілого чи свідків.
Відповідно ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 199, 205 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Клопотання задоволити.
Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 29 днів.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали до 02.03.2017 включно.
Копію ухвали вручити обвинуваченій негайно після її оголошення.
На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Львівської області протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий-суддя: ОСОБА_1