Справа № 186/188/17
Провадження № 1-кс/0186/43/17
У Х В А Л А
"13" лютого 2017 р. слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

секретар - ОСОБА_2
з участю:
прокурора - ОСОБА_3

захисника - адвоката ОСОБА_4

слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області - ОСОБА_5
підозрюваного - ОСОБА_6
розглянувши у судовому засіданні в м. Першотравенську клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 від 12 лютого 2017 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Кізел, Пермської області, РФ, освіта середня, неодруженого, непрацюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , на обліку у лікаря нарколога та психіатра неперебуваючого, раніше судимого:

15 листопада 2011 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст. 121 КК України до 7 років позбавлення волі, звільненого 12 травня 2016 року умовно - достроково, невідбутий строк 1 рік 9 місяців 19 днів,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
13 лютого 2017 року слідчий Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області звернувся до слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_7 , перебуваючи за місцем свого проживання - в квартирі АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, у період часу з 10.00 години 10 лютого 2017 року по 10.00 годину 11 лютого 2017 року наніс ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , декілька ударів по тулубу, а також не менше чотирьох ударів в область голови невстановленим предметом, спричинивши останній тяжкі тілесні ушкодження у вигляді внутрішньочеревної травми з розривом селезінки, гемоперитоніум, забійних ран в лобній, потиличній та тім`яній ділянках голови. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 померла. Смерть ОСОБА_8 настала від гострої крововтрати внаслідок внутрішньочеревної травми з розривом селезінки, гемоперитоніуму.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтована підозра ОСОБА_6 в інкримінованому йому злочині підтверджується: протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12 лютого 2017 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12 лютого 2017 року, який дав показання, аналогічні показанням свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події; лікарським свідоцтвом про смерть № 87 від 13 лютого 2017 року; протоколом огляду речей, вилучених у підозрюваного ОСОБА_6 від 12 лютого 2017 року; протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 12 лютого 2017 року.

Зібрані докази у своїй сукупності дають обґрунтовані підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчинені інкримінованого йому особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

12 лютого 2017 року йому повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину та 12 лютого 2017 року о 03:50 годині ОСОБА_6 був затриманий в порядку ст.208 КПК України.

Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_6 свою вину не визнав.

В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість того, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може вчинити інші злочини.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 на території м. Першотравенська Дніпропетровської області постійного житла не має, за місцем реєстрації не проживає, на момент вчинення злочину проживав без реєстрації в квартирі потерпілої, куди після вчинення даного злочину повернутися не може. Згідно показань свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , після виявлення ними трупу ОСОБА_8 , підозрюваний до приїзду працівників поліції намагався втекти. Крім цього, у підозрюваного відсутні будь - які сталі соціальні зв`язки на території м. Першотравенська, також він ніде не працює, зловживає спиртними напоями, у зв`язку з чим слідчий дійшов висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі, після повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що згідно довідки про звільнення, ОСОБА_11 раніше судимий 15 листопада 2011 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст. 121 КК України до 7 років позбавлення волі, звільнився 12 травня 2016 року умовно - достроково, невідбутий строк становить 1 рік 9 місяців 19 днів, і в період умовно-дострокового звільнення повторно вчинив злочин проти життя та здоров`я. Таким чином, ОСОБА_6 схильний до вчинення злочинів проти життя та здоров`я, на шлях виправлення не став, і маючи не зняту та не погашену судимість, у період умовно-дострокового звільнення підозрюється у вчиненні нового злочину. У зв`язку з цим, слідчий дійшов висновку, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Тому, вважає, що мета застосування запобіжних заходів у межах кримінального провадження може бути досягнута виключно у випадку застосування до ОСОБА_6 тримання під вартою, що повністю виключить можливість настання ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Слідчий просить слідчого суддю застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Вислухавши доводи та пояснення слідчого, який підтримав своє клопотання, прокурора, який вважає за необхідне клопотання задовільнити, підозрюваного, який зазначив, що для того, щоб у всьому розібратися потрібен час, він повинен бути під вартою, з цим згідний. Хоче, щоб розібралися зі свідками, щоб все було справедливо, захисника, який заперечував проти задоволення клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задовільнити клопотання та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Клопотання слідчого оформлено відповідно до вимог ст.184 КПК України.

Дане кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000088 від 12 лютого 2017 року.

Слідчим суддею було встановлено, що 12 лютого 2017 року ОСОБА_6 було пред`явлено підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яка отримана ОСОБА_6 12 лютого 2017 року о 12:00 годині та 13 лютого 2017 року, яка отримана останнім о 13:00 годині 13 лютого 2017 року.

12 лютого 2017 року о 03:50 годині ОСОБА_6 був затриманий за підозрою у вчиненні зазначеного злочину в порядку ст.208 КПК України.

Слідчий зазначив, а слідчий суддя вивчив докази, які підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_6 по ч.1 ст.115 КК України.

Зібрані докази у своїй сукупності дають обґрунтовані підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчинені інкримінованого йому злочину.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно вимогам п. 4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 покладається необхідність:
запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду;
запобігти скоєнню підозрюваним інших кримінальних правопорушень.
У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого (прокурора).
За змістом ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Положеннями ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Клопотання слідчого про обрання даного запобіжного заходу відносно підозрюваного узгоджується з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», вважаю обґрунтованим висновок слідчого про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення встановлених ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону і правовими позиціями ЄСПЛ.
Врахувавши дійсні обставини справи, слідчий суддя схиляється та приймає за дійсні доводи слідчого про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду, запобігти вчиненню ним інших злочинів.
Зазначені висновки засновані перед усім на тому, що підозрюваний ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчинені особливо тяжкого злочину.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів: особисте зобов`язання, особиста порука, застава та домашній арешт.

Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 КПК України і зобов`язалися за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу - не знайшлося, застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу, як особиста порука не виявляється можливим.

Розмір застави відповідно до ч.3 ст.183 КПК України не визначається, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, скоєного із застосуванням насильства.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Враховуючи характеризуючи дані підозрюваного, те, що він, постійного житла не має, за місцем реєстрації не проживає, на момент вчинення злочину проживав без реєстрації в квартирі потерпілої, куди після вчинення даного злочину повернутися не може. Згідно показань свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , після виявлення ними трупу ОСОБА_8 , підозрюваний до приїзду працівників поліції намагався втекти. У підозрюваного відсутні будь-які сталі соціальні зв`язки на території м. Першотравенська, він ніде не працює, зловживає спиртними напоями, раніше судимий 15 листопада 2011 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст. 121 КК України до 7 років позбавлення волі, звільнився 12 травня 2016 року умовно - достроково, невідбутий строк становить 1 рік 9 місяців 19 днів, і в період умовно-дострокового звільнення підозрюється у вчиненні злочину проти життя та здоров`я, тобто він схильний до вчинення злочинів, на шлях виправлення не став, і маючи не зняту та не погашену судимість, у період умовно-дострокового звільнення підозрюється у вчиненні нового злочину, тобто підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду і вчинити нові злочини, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з моменту фактичного затримання, тобто з 03 години 50 хвилин 12 лютого 2017 року.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-184, 193,194, 196,197, 369-376 КПК України,- слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:
Клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 від 12 лютого 2017 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - задовільнити.
Обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.
Строк запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 03:50 години 12 лютого 2017 року по 03:50 годину 12 квітня 2017 року включно.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Ухвала оголошена, копію ухвали отримав «13» лютого 2017 року о «_____» годині «____» хвилин.

__________________ ОСОБА_6