печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 травня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю директора ТОВ «Євросем» ОСОБА_3 , розглянувши матеріали клопотань директора ТОВ «Євросем» ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
директор Товариства з обмеженою відповідальністю «Євросем» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з грошових коштів.
В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, без належних правових підстав.
Так, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва 30.01.2017 р. (справа № 757/4836/17-к) в рамках кримінального провадження № 0000376 від 20.09.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, серед іншого, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Євросем» (39007361) №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих в ПАТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), що розташований за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ вул. Набережна Перемоги, 50
Також 30.01.2017 р. слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва в рамках кримінального провадження № 0000376 від 20.09.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Євросем» (39007361) №№ НОМЕР_5 (мультивалютний), НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , відкритих в АТ «Сбербанк Росії» (МФО 320627), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 46 (справа № 757/4818/17-к).
В обґрунтування безпідставності вжитого заходу забезпечення кримінального провадження вказує, що арешт накладено на майно особи, яка у даному кримінальному провадженні не має відповідного статусу особи, щодо якої може бути застосований такий вид забезпечення кримінального провадження.
При цьому, достатні підстави вважати, що службові особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Євросем» якимось чином причетні до вчинення злочинів, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України в рамках кримінального провадження за № 0000376 від 20.09.2016 року - відсутні.
За час здійснення досудового розслідування процесуальний статус Товариства органом досудового розслідування не визначено, посадові особи вказаного підприємства не допитувалися.
За таких обставин стверджувати про те, що грошові кошти, які перебувають на рахунку Товариства та арештовані у кримінальному провадженні №0000376 від 20.09.2016 є засобом чи знаряддям, або матеріальним забезпеченням вчинення кримінального правопорушення, можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення відсутні, що беззаперечно свідчить про безпідставність арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Окремо звертає увагу, що кошти набуті на законних підставах, призначені для подальшого виконання зобов`язань, натомість, арешт паралізує господарську діяльність товариства, що є неприпустимим.
Директор ТОВ «Євросем» - ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги клопотання та просив його задовольнити.
Прокурор групи прокурорів ОСОБА_4 , за клопотанням якого вжито заходів забезпечення кримінального провадження, в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Директор ТОВ «Євросем» - ОСОБА_3 категорично заперечив проти перенесення розгляду справи, посилаючись на порушення прав заявника через неналежну процесуальну поведінку прокурора, яка призводить до порушення розумних строків розгляду справи.
При вирішення питання про можливість розгляду справи у відсутність прокурора, виходжу з наступного.
Однією з засад кримінального провадження є розумність строків ( п.21 ч.1 ст. 7 КПК України).
Згідно ч. 2 ст. 28 КПК України проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Положеннями ст.174 КПК України не передбачена обов`язкова участь слідчого чи прокурора при розгляді клопотання про скасування арешту майна.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України ( ч.1 ст. 26 КПК України).
Враховуючи вищевказані положення кримінального процесуального законодавства, а також принцип змагальності сторін, слідчий суддя, з метою недопущення порушення прав заявника на справедливий судовий розгляд його клопотання протягом розумного строку, визнав за можливе розгляд справи у відсутність прокурора.
Заслухавши думку директора ТОВ «Євросем» - ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України провадиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000376 від 20.09.2016 за фактом створення (придбання) ряду суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України та за фактом вчинення за попередньою змовою групою осіб фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння - легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, за ч. 2 ст. 209 КК України.
В межах зазначеного кримінального провадження, ухвалами слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2017 було задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Євросем» №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих в ПАТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 305299) та №№ НОМЕР_5 (мультивалютний), НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , відкритих в АТ «Сбербанк Росії» (МФО 320627).
При накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що зазначені грошові кошти були об`єктом кримінально-протиправних дій, а отже, відповідають критеріям ст. 98 КПК України.
Між тим, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України, та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню ( ст. 3 КПК України).
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. При цьому, обов`язок доведення існування зазначених умов КПК України покладає на слідчого та/або прокурора, а обов`язок перевірки цих обставин на слідчого суддю при розгляді відповідного клопотання.
Так, арешт майна з підстав, що воно виступає знаряддям вчинення кримінального правопорушення та набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення на даний час є можливим, коли існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Коли ж метою арешту майна є забезпечення спеціальної конфіскації майна, то в цьому випадку правовою підставою для накладення арешту на майно має бути можлива спеціальна конфіскація майна за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити її застосування. Причому, в останньому випадку арешт накладається лише на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження і щодо якої може бути застосований захід кримінально-правового характеру у виді спеціальної конфіскації майна. Також в даному випадку можливо накладення арешту на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-яким із ознак, зазначених у п.п. 1-4 ч. 1 ст. 96-2 КК України.
Згідно доводів заявника, які у встановленому законом порядку органом досудового розслідування не спростовані, процесуальний статус ТОВ «Євросем» до цього часу органом досудового розслідування не визначено, посадові особи вказаного підприємства не допитувалися.
Також слід вказати, що хоча на даний час і триває досудове розслідування, однак, орган досудового розслідування не надав суду належних, допустимих та достатніх в розумінні положень ст.ст. 84, 85, 86 КПК України доказів, що розрахункові операції вищевказаного Товариства якимось чином пов`язано із протиправною діяльністю, дані щодо якої внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а тим більше, що кошти здобуті злочинним шляхом, є знаряддям злочину, чи службові особи заявника є підозрюваними у кримінальному провадженні.
Надані заявником матеріали на обґрунтування доводів про скасування арешту спростовують припущення органу досудового розслідування про протиправність походження грошових коштів на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю «Євросем», що в свою чергу, свідчить про відсутність підстав вважати, що службові особи вказаного товариства причетні до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, а зазначене підприємство має відношення до кримінального провадження.
Згідно доводів клопотання, підтриманих директором ТОВ «Євросем» в судовому засіданні, Товариство» є реально діючим суб`єктом економічної діяльності, його установчі документи, виписки з ЄДРПОУ та витяги з реєстру платників ПДВ є чинними, у встановленому законом порядку не скасовані, недійсними не визнані.
Більше того, і зазначене є визначальним при вирішенні даного клопотання, відомості про вчинення службовими особами ТОВ «Євросем» злочинів, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань на час накладення арешту внесені не були, відповідно досудове розслідування відносно службових осіб вказаного товариства не здійснювалося.
Сам по собі факт проведення досудового розслідування за фактом створення (придбання) ряду суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України та за фактом вчинення за попередньою змовою групою осіб фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння - легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, за ч. 2 ст. 209 КК України, не може вказувати однозначно на причетність до вчинення кримінальних правопорушень посадових осіб ТОВ «Євросем».
Відтак, для ініціювання питання про накладення арешту на грошові кошти вищевказаного товариства орган досудового розслідування мав би спочатку відкрити кримінальне провадження за фактом можливої його злочинної діяльності, чого на час накладення арешту зроблено не було.
У зв`язку з накладеним арештом вищевказане товариство позбавлено можливості здійснювати щоденну фінансово-господарську діяльність, а тому, наслідки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт є негативним для інших осіб.
Крім того, процесуальний статус посадових осіб даного товариства до цього часу не визначений.
У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
У відповідності до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права
За таких обставин та враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять достатніх фактичних даних, які б свідчили про те, що грошові кошти на рахунку ТОВ «Євросем» набуті в результаті вчинення злочину та/або є предметом кримінального правопорушення, що службові особи ТОВ «Євросем» причетні до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, щоб виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 26, 174, 309, 532-534 КПК України, -
У Х В А Л И В :
клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Євросем» ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2017 р. у кримінальному провадженні № 757/4836/17-к арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Євросем» (39007361) №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , відкритих в ПАТ «КБ «ПриватБанк» (МФО 305299), що розташований за адресою: м. Дніпро (Дніпропетровськ вул. Набережна Перемоги, 50.
Скасувати, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2017 р. у кримінальному провадженні № 757/4818/17-к арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Євросем» (39007361) №№ НОМЕР_5 (мультивалютний), НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , відкритих в АТ «Сбербанк Росії» (МФО 320627), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, буд. 46.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, набирає чинності негайно та підлягає безумовному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1