Справа № 640/968/17
н/п 1-кс/640/521/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" січня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,

Під час досудового розслідування встановлено, що громадянином України ОСОБА_5 за можливого сприяння громадян України ОСОБА_6 та ОСОБА_7 здійснюється незаконне контрабандне переміщення отруйних та сильнодіючих речовин через державний кордон України поза митним контролем, з території Вовчанського району Харківської області на територію Російської Федерації, а саме хромовий ангідрид, соляна кислота, азотна кислота, каустична сода та інших, які згідно міжнародної класифікації ВООЗ відноситься до ІІ та ІІІ класу небезпечності. Згідно Наказу № 165 від 16.10.2000 року Міністерства екології та природних ресурсів України «Про затвердження переліку небезпечних властивостей та інструкції щодо контролю за транскордонним перевезенням небезпечних відходів та їх утилізацією/видаленням» вказані речовини є отруйними.
Крім цього, в ході досудового розслідування встановлено, що 23.01.2017 року о 05 годині 45 хвилин біля с. Землянки Вовчанського району Харківської області на відстані 10 метрів від лінії проходження державного кордону України ОСОБА_5 був затриманий військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 під час здійснення на автомобілі марки «УАЗ» контрабандного переміщення отруйних речовин через державний кордон України поза митним контролем.
В ході проведення огляду місця події від 23.01.2017 року були виявлені та вилучені наступні предмети: полімерні каністри білого кольору ємністю 5 літрів з рідиною у кількості 11 штук, полімерні каністри білого кольору ємністю 10 літрів з рідиною у кількості 12 штук, бочка з металу чорного кольору з сипучою речовиною 1 штука, поліпропіленові мішки білого кольору з написом «Сода Кальцинированная техническая марка Б Soda ASH TECHICAL GRADE B(Light)» з сипучою речовиною 5 штук, полімерний мішок біло-блакитного кольору з написом «Caustic soda» з сипучою речовиною - 1 штука, полімерний мішок білого кольору з написом «Umicore» з сипучою речовиною - 1 штука, поліпропіленові мішки білого кольору з сипучою речовиною 2 штуки. Зі слів ОСОБА_5 у вказаних вище упаковках знаходяться наступні речовини: соляна кислота, азотна кислота, ангідрид хрому, сода кальцинована, каустична сода, нікель сірчанокислий.
Згідно з відповіддю № 3 від 23.01.2017 року ТОВ «Харківській науковий центр військової екології» у відповідності до Європейської угоди про міжнародне дорожнє перевезення небезпечних вантажів (ДОПНВ), ратифікованої Законом України «Про приєднання України до Європейської угоди про міжнародне дорожнє перевезення небезпечних вантажів (ДОПНВ)» хімічні речовини нікель сірчанокислий (сполуки нікелю) і хрому ангідрид (сполуки хрому) відносяться до першого класу небезпеки високотоксичні (отруйні) хімічні речовини, каустична сода токсична отруйна речовина другого класу небезпеки. Це хімічні речовини індивідуальні за складом, що за сукупністю притаманних їм властивостей створюють небезпеку для довкілля та здоров`я людей і тварин, і потребують спеціальних методів, умов і засобів поводження із ними. Речовини соляна кислота і азотна кислота відносяться до третього класу небезпеки для людей і кваліфікуються як помірно небезпечні отруйні (токсичні) речовини, що можуть створювати небезпеку для довкілля та здоров`я людей і тварин і потребують спеціальних методів, умов і засобів поводження з ними.
Власником вищевказаних речовин є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім цього, в ході огляду місця події від 23.01.2017 року було вилучено автомобіль марки «УАЗ» номер кузова НОМЕР_1 без державних номерних знаків та свідоцтва про реєстрацію. ОСОБА_5 пояснив, що зазначений автомобіль він сам зібрав та відремонтував зі зруйнованого автомобіля для використання під час здійснення контрабандного переміщення товарів через державний кордон України.
Отже, як зазначає слідчий, транспортний засіб марки «УАЗ» номер кузова НОМЕР_1 є засобом переміщення через митний кордон України поза митним контролем отруйних речовин.
У зв`язку з викладеним, приймаючи до уваги, що вказані обставини дають достатні підстави вважати, що вищеперелічені предмети відповідають критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримав.
ОСОБА_5 , власник майна, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт вилученого у нього в ході огляду місця події майна повідомлений належним чином. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 201 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 23.01.2017 року огляду місця події на виявлених та вилучених речах, власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , - які є предметами кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України- на це майно слід накласти арешт.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події від 23.01.2016 року майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: полімерні каністри білого кольору ємністю 5 літрів з рідиною у кількості 11 штук, полімерні каністри білого кольору ємністю 10 літрів з рідиною у кількості 12 штук, бочка з металу чорного кольору з сипучою речовиною 1 штука, поліпропіленові мішки білого кольору з написом «Сода Кальцинированная техническая марка Б Soda ASH TECHICAL GRADE B(Light)» з сипучою речовиною 5 штук, полімерний мішок біло-блакитного кольору з написом «Caustic soda» з сипучою речовиною - 1 штука, полімерний мішок білого кольору з написом «Umicore» з сипучою речовиною -1 штука, поліпропіленові мішки білого кольору з сипучою речовиною 2 штуки, а також на автомобіль марки «УАЗ» номер кузова НОМЕР_1 , який ОСОБА_5 використовував як засіб переміщення через митний кордон України поза митним контролем отруйних речовин.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1