Справа 712/8768/17
Провадження 1-кс/712/3990/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

13 липня 2017 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду внесене у кримінальному провадженні № 0005294 від 26.06.2017 року слідчим СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 і погоджене прокурором ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Шимкент, Казахської Республіки, громадянки України, українки, не заміжньої, неповнолітніх дітей на утриманні не має, офіційно не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима в силу ст. 89 КК України, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України,-
В С Т А Н ОВ И В:
До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання погоджено прокурором.

Клопотання мотивовано тим, що навесні 2017 року, більш точно дата досудовим розслідуванням не встановлена, ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконний посів конопель, придбала у невстановленому місці насіння конопель, та в подальшому, без належного дозволу, з метою отримання наркотичного засобу для самостійного вживання, здійснила незаконний посів більше п`ятдесяти рослин конопель на присадибній ділянці у дворі домоволодіння за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

26.06.2017 приблизно о 09 год. 00 хв., в ході проведення огляду місця події за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у дворі виявлено та вилучено рослини у кількості 881 штук, які відповідно до висновку експерта № 2-001497 від 06.07.2017 є рослинами роду коноплі (Cannabis), які містять психотропну речовину, які ОСОБА_5 посіяла для особистого вживання. Також на подвір`ї було виявлено та вилучено деформовану пляшку із полімерного матеріалу з частками фольги яка відповідно до висновку експерта № 2-001498 від 06.07.2017 на поверхні наданого на експертизу саморобного пристрою виявлено нашарування особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено- екстракт канабісу.

Відомості по вказаному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005294 від 26.06.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України.

Таким чином ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України незаконному посіві конопель у кількості п`ятдесят і більше рослин.

13.07.2017 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 , підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1.Протокол ОМП від 26.06.2017;

2.Протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 04.07.2017;

3.Протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 04.07.2017;

4.Протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 27.08.2017;

5.Протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 06.07.2017;

6.Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 06.07.2017;

7.Протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 07.07.2017;

8.Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 07.07.2017;

Підозрювана ОСОБА_5 , вчинила злочин, який, відповідно до ч. 2 ст. 310 КК України, карається позбавленням волі на строк від трьох до семи років
Таким чином у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: так як підозрювана ОСОБА_5 , раніше судима та є підстави вважати, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати роботі слідства й незаконно впливати на свідків в кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. В обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжувати злочинну діяльність.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрювана ОСОБА_5 , представник заперечував проти задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із взяттям під варту.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжувати злочинну діяльність, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку про застосування запобіжного заходу.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до частини 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою не повинен перевищувати шістдесяти днів.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

З клопотання також вбачається, що із наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження, наведені у ньому ризики, як мета обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного є такими, що виправдовують його застосування, зокрема слідчий вказує, що ОСОБА_5 під тягарем кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, шляхом умовляння, погроз, підкупу чи інше, перешкоджати кримінальному провадженню, користуючись своїми злочинними зв`язками.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Крім того, підозрюваний постійного законного джерела доходів не має, тому з метою забезпечення належної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 , запобіганню вчинення нових кримінальних правопорушень, можливості незаконно впливати на свідків, експертів, знищенню речових доказів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає за необхідне застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбачених КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи норму статті 182 КПК України, суд приходить до висновку визначити розмір застави підозрюваному ОСОБА_13 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що передбачає п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 186, 193-194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 11 вересня 2017 року, включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 13.07.2017 року.

Визначити розмір застави 80 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 134720 грн. (сто тридцять чотири тисячі сімсот двадцять гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:

1) Прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

2) Не відлучатися за межі м. Черкаси, за виключенням виклику слідчого, прокурора або суду в м. Черкаси.

3) Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання на іншу адресу.

5) Здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (в т.ч. паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну), строк дії яких (зобов`язань) визначити не більше двох місяців з моменту внесення застави, наслідком невиконання яких буде звернення застави в дохід держави.

Для утримання підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до слідчого ізолятора м. Черкаси.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 .

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваній ОСОБА_5 , після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваному, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .

Ухвала мені оголошена, порядок та строк її оскарження роз`яснено.

«__» ___________ 2017 року __________________ ОСОБА_5 .