н/п 1-кс/640/1667/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
01 березня 2017р. ст. слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова із клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна:
Крім того, у червні 2016р. невстановлена особа з використанням електронної-обчислювальної техніки розмістила у мережі Інтернет на веб-сайті favoritka-kia.com.ua завідомо неправдиві відомості про розіграш автомобіля «Kia Rio», після чого 13.06.2016р. надіслала на контактний номер НОМЕР_100 мешканця м. Києва ОСОБА_13 текстове смс повідомлення про виграш автомобіля «Kia Rio» за номером телефону НОМЕР_101 . У подальшому ОСОБА_13 , отримавши текстове повідомлення про виграш автомобілю, зв`язався із невстановленою особою, яка представилась менеджером компанії ( ОСОБА_14 ) та у телефонній розмові повідомила його про необхідність сплатити податок до пенсійного фонду України урозмірі близько 1 % від вартості транспортного засобу у сумі 3 900 грн., перерахувавши грошові кошти електронним платежем на банківську картку ПАТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_102 . 15.06.2016р. ОСОБА_13 перерахував на вказаний банківський рахунок кошти у сумі 3 900 грн., після чого зателефонував за номером НОМЕР_98 та повідомив про проведення грошової операції. В ході телефонної розмови невстановлена особа повідомила ОСОБА_13 про необхідність сплати коштів за оформлення договору страхування у сумі 7 775 грн., що необхідно перерахувати на банківську картку ПАТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_102 , на яку ОСОБА_13 перерахував кошти у сумі 7 775, 89 грн. Зазначені кошти невстановлені особи звернули на свою користь, чим заподіяли потерпілому матеріальну шкоду.
Також 20.08.2016р. невстановлені особи шляхом з використанням мережі Інтернет під видом проведення акції з розіграшу автомобілю надіслали на номер мобільного телефону ОСОБА_15 текстове смс-повідомлення про виграш автомобілю «Kio Rio» з посиланням на веб-сайт ІНФОРМАЦІЯ_1
Крім того, 03.11.2016р. невстановлені особи шляхом з використанням мережі Інтернет під видом проведення акції з розіграшу автомобілю надіслали на номер мобільного телефону ОСОБА_16 текстове смс-повідомлення про виграш автомобілю «Kio Сeed» з посиланням на веб-сайт ІНФОРМАЦІЯ_2 .
27.02.2017р. під час проведення обушків: приміщення квартири АДРЕСА_1 та приміщення квартири АДРЕСА_2 , виявлене та вилучене вище перелічене майно, належне ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , яке слідчий просить арештувати.
Слідчий зазначає, що вилучене майно, відповідно до положень ст. 98 КПК України може бути знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди та містити відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, набуті кримінально протиправним шляхом та відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України та є доказом злочину.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Власники майна, належним чином повідомлені про дату час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явилися, причини неявки суду не сповістили.
Слідчий суддя, вислухавши міркування слідчого, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в рамках якого подане клопотання, доходить такого:
27.02.2017р. під час проведення обушків: приміщення квартири АДРЕСА_1 та приміщення квартири АДРЕСА_2 , виявлене та вилучене вище перелічене майно, належне ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , яке слідчий просить арештувати.
Відповідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину… Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
При тому ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішення питання арешту майна в порядку п. 1 ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя має враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів та наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, оскільки вилучене 27.02.2017р. майно, належне ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , є речовим доказом та має значення для забезпечення кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України слідчий суддя, -
Ухвала підлягає виконанню згідно Постанови Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1