Справа №345/7/17
Провадження № 1-кс/345/11/2017
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05.01.2017 року м. Калуш
Ухвали обґрунтовані тим, що є достатні підстави вважати, що дане майно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, було об`єктом кримінально протиправних дій, а отже відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і можуть бути використані як докази під час розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України
Заявник вважає, що на даний час відпала потреба в арешті зазначеного майна, виходячи з того, що відповідно до вимог КПК України предметом арешту може бути майно, яке перебуває у власності особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження.
Заявник не є особою, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, а був допитаний лише у якості свідка. Також із часу накладення арешту на майно з 06.05.2016 року, тобто протягом більше 8 місяців, із ним жодних слідчих дій не проводилось, ніхто із потерпілих осіб майно не впізнав, тобто воно не є об`єктом кримінально протиправних дій, жодній особі не оголошено про підозру у викраденні вилученого у нього майна.
Наголошує, що він є законним володільцем вищевказаного майна, а накладення арешту на майно грубо порушує його право на володіння та користування даним майном.
Слідчий в судовому засіданні не заперечував щодо скасування арешту, накладеного на майно, яке вилучене під час обшуків гаража і будинку ОСОБА_3 .
Заслухавши заявника та слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Водночас статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Підставою накладення арешту на це майно слідчий суддя зазначив, що є достатні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Підставою накладення арешту на вказане майно слідчий суддя зазначив, що є достатні підстави вважати, що речі, які були вилучені під час обшуку з приміщення гаражу Ф НОМЕР_1 масиву № НОМЕР_2 гаражного кооперативу, що по вул. Хіміків у м. Калуші, були об`єктом кримінально протиправних дій, а, отже, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і можуть бути використані як докази під час розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Тобто даною статтею передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею це необґрунтованість накладення арешту або якщо в цьому заході відпала потреба. Оскільки, стороною заявника в основному наголошується, що на даний час відпала потреба в арешті майна, то в межах розгляду даного клопотання в слідчого судді відсутні підстави оцінювати обґрунтованість накладення арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Виходячи з даних, що були здобуті під час розслідування кримінального провадження, враховуючи, що арешт на майно було накладено з метою його подальшого огляду та перевірки на предмет, чи дане майно належить до викрадених речей, між тим протягом восьми місяців після накладення арешту органом досудового розслідування не обґрунтована необхідність подальшого збереження арешту вказаного майна. Зокрема, слідчим не надано доказів, що вказане майно, на яке було накладено арешт, було об`єктом кримінально протиправних дій.
Відповідно до ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.
Таким чином враховуючи, що вилучені у заявника під час обшуку речі на даний час втратили доказове значення, а також з огляду на ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеним необхідність скасування арешту майна, а відтак заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 174, 369-372 КПК України,
Клопотання задоволити.
Зобов`язати слідчогоСВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 повернути ОСОБА_3 зазначене майно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на дану ухвалу слідчого судді може бути подано під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя