Справа № 175/2958/17-к
Провадження № 1-кп/175/185/17
Ухвала

Іменем України

10 серпня 2017 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000879 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , фактично проживаючого по АДРЕСА_2 у тому ж населеному пункті,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.296 КК України,

встановив:

09 серпня 2017 року на розгляд Дніпропетровського районного суду з Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному 13 червня 2017 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000879 відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Того ж дня ухвалою судді обвинувальний акт призначений до попереднього розгляду.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити судовий розгляд за участю обвинуваченого та його захисника, потерпілої та її представника з викликом свідків, зазначених у Реєстрі матеріалів досудового розслідування (далі Реєстр). Крім того, просив продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_6 під вартою, строк якого спливає 11 серпня 2017 року.

Захисник заявив письмове клопотання про повернення обвинувального акту, який на його думку, не відповідає вимогам ст.291 КПК України, міжнародним правовим актам і національному кримінальному процесуальному Закону, оскільки в розумінні п.13 ч.1 ст.3 КПК України не містить формування висунутого ОСОБА_7 обвинувачення, а в ньому лише викладені обставини, які прокурор вважає за доцільне викласти за результатами досудового розслідування та правова кваліфікація з посиланням на положення закону України про кримінальну відповідальність. В обвинувальному акті повністю скопійовано текст повідомлення зміненої підозри від 08 серпня 2017 року. Вказані порушення у подальшому є перешкодою для ухвалення будь-якого судового рішення. Крім того, звертає увагу на той факт, що під час досудового розслідування слідчим у даному кримінальному провадженні 28 липня 2017 року призначено проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи щодо ОСОБА_6 , про що зазначено у п.20 Розділу II Реєстру, яка станом на 10 серпня 2017 року не проведена. З огляду на це стороні захисту не відомо в якому стані перебував ОСОБА_8 під час вчинення інкримінованих йому дій, чи міг він відповідно до свого психічного стану повною мірою усвідомлювати свої дії (бездіяльність) та/або керувати ними, тобто визначення обмеженої осудності. Також невідомо, чи потребує обвинувачений застосування до нього примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме.

Крім того вважає, що в порушення вимог п.п.2, 3, ч.2 ст.109, ч.4 ст.110, ч.2 ст.131, ч.4 ст.278, ч.3 ст.283, ст.291 КПК України у Реєстрі не зазначено: дані про відкриття матеріалів досудового розслідування сторонам кримінального провадження після оголошення про завершення досудового розслідування; інформації про складання обвинувального акту, який у відповідності до КПК України є процесуальним рішенням; будь-які дані щодо внесення до ЄРДР відомостей про скоєння кримінального правопорушення конкретною особою ОСОБА_9 ; всі відомості, які зазначені у розділі II «Прийняті в ході досудового розслідування процесуальні рішення»; застосовані під час досудового розслідування заходи забезпечення кримінального провадження у розділі III «Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані під час досудового розслідування»; відомості про закінчення досудового розслідування.

Також захисник надав письмові заперечення на клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу і з посиланням на практику ЄСПЛ просив відмовити прокурору у продовженні строку тримання ОСОБА_6 під вартою та застосувати до останнього домашній арешт із забороною залишати житло у нічний період доби з покладанням певних обов`язків. У разі відмови у зміні запропонованого ним запобіжного заходу, просить застосувати до ОСОБА_6 альтернативну заставу, розмір якої не повинен перевищувати двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (32000 грн.)

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.

Потерпіла ОСОБА_10 та її представник ОСОБА_11 у судове засідання не з`явилися. 10 серпня 2017 року на електронну адресу суду від їх імені надійшла заява про проведення підготовчого засідання без їх участі. Вважають, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України та не підлягає поверненню прокурору. Підтримують клопотання прокурора про продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою, оскільки не вбачають підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який. Крім того, до обвинувального акту долучена заява потерпілої від 08 серпня 2017 року, в якій вона зазначила, що не буде заявляти цивільний позов і просить проводити розгляд кримінального провадження з її участю (а.п.11).

Вивчивши обвинувальний акт з додатками та обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов до наступного.

Відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, ч.3 ст.314 КПК України, зі стадії підготовчого судового засідання суд має право повернути обвинувальний акт прокурору у тому випадку, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

За приписом п.3 ч.2 ст.242 КПК України слідчий, прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо… визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Згідно з п.20 Розділу II «Прийняті в ході досудового розслідування процесуальні рішення» Реєстру, 28 липня 2017 року слідчим призначено амбулаторну судово-психіатричну експертизу (а.п.7).

У підготовчому засіданні прокурор не спромігся надати суду інформацію про результат експертизи, при тому, що у Розділі I «Проведені під час досудового розслідування процесуальні дії» Реєстру відсутні відомості про проведення експертизи (а.п.4,5).

Зазначені обставини свідчать про обґрунтованість клопотання захисника в цій частині, оскільки без проведення у повному обсязі досудового розслідування та без визначення психічного стану ОСОБА_6 , слідчий та прокурор передчасно прийняли рішення про направлення до суду обвинувального акту.

Частиною 9 статті 290 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Однак, зазначені вимоги закону у повному обсязі також не виконані.

За приписом п.1 ч.4 ст.291 КПК України до обвинувального акта додається Реєстр матеріалів досудового розслідування, який має відповідати вимогам ст.109 КПК України.

У порушення вимог ст.109 КПК України, у долученому до обвинувального акту Реєстрі, не міститься даних про факт відкриття матеріалів кожною стороною протилежній стороні по закінченні досудового розслідування та письмового підтвердження факту надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів, а зазначення у пунктах 37-39 розділу І «Проведені під час досудового розслідування процесуальні дії» про надання доступу до цих матеріалів не свідчить про виконання слідчим цих вимог закону (а.п.4).

Отже, на даній стадії процесу суд позбавлений можливості пересвідчитися у тому, що права сторін на досудовому слідстві не були порушені та що потерпіла та її представник, обвинувачений та його захисник реалізували свої процесуальні права, передбачені ст.290 КПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку про невідповідність обвинувального акту вимогам ст.291 КПК України і про необхідність його повернення прокурору для усунення перелічених недоліків, які є суттєвими і перешкоджають призначенню судового розгляду по кримінальному провадженню.

Питання щодо інших процесуальних порушень, які допущені на думку захисника під час проведення досудового розслідування, судом не розглядаються, оскільки знаходяться поза межами ст.314 КПК України, а тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

Згідно з Реєстром під час досудового розслідування 15 червня 2017 року ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11 серпня 2017 року і встановлені ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право своєю ухвалою обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Виходячи з цих вимог закону, мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також приймаючи до уваги обставини висунутого ОСОБА_7 обвинувачення і суворість покарання, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення умисного тяжкого злочину із застосуванням кухонного ножа, суд вважає необхідним продовжити строк його тримання під вартою на 60 днів, оскільки вказані ризики не змінилися та не відпали.

У зв`язку з наведеним клопотання прокурора обґрунтоване та підлягає задоволенню.

З тих же підстав клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на домашній арешт не підлягає задоволенню. Також суд не вбачає підстав для визначення суми застави.

Керуючись ст.ст.314,315,369 КПК України, суд
ухвалив:

Клопотання захисника ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000879 відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України повернути керівнику Дніпропетровської місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області для усунення недоліків у розумний строк.

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 08 жовтня 2017 року.

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її проголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1