Справа № 199/772/17
У Х В А Л А
іменем України
13 лютого 2017 року м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту автомобіля,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_4 31 січня 2017 року звернулися до суду із клопотанням про скасування арешту автомобіля «MITSUBISHI LANCER», 2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , накладеного ухвалою слідчого судді від 27 вересня 2016 року.

Клопотання було призначене до розгляду на 10:00 год. 02 лютого 2017 року.
Заявники ОСОБА_4 , належним чином та завчасно сповіщений про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, у зв`язку з чим розгляд клопотання було відкладено на 16:30 год. 06 лютого 2017 року, про що заявника було проінформовано також належним чином та завчасно.

У вказане судове засідання, як і в подальші засідання 08 лютого 2017 року та 13 лютого 2017 року, заявник не прибув, заяву про розгляд клопотання за його відсутності суду не надав.
Суд керується приписами ч. 2 ст. 174 КПК України, за якими клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Відповідно до приписів ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відноситься, в тому числі, диспозитивність.

Неявка заявника до суду, з урахуванням вимог диспозитивності судового розгляду, унеможливлює розгляд його клопотання по суті.

Суд враховує рекомендаційні роз`яснення, викладені в Узагальненні, підготованому Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», якими врегульовані подібні правовідносини і за якими у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

З огляду на викладене, клопотання ОСОБА_4 підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 174 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту автомобіля залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що він має право повторно звернутися з таким клопотанням до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя:

13.02.2017