пр. № 1-кс/759/1909/17
ун. № 759/8382/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2017 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛД БУД» про скасування арешту накладеного на нерухоме майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000152 від 07.07.2014 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України ухвалами Святошинського районного суду м.Києва від 07 жовтня 2014 р. та 08 жовтня 2014 р.,

ВСТАНОВИВ:
01.06.2017 р. представник заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛД БУД» - ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням в порядку ст.174 КПК України, в якому просив скасувати арешт, накладений ухвалами слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 07.10.2015р. в межах кримінального провадження №0000152 від 07.07.2014р. за ч.4 ст.190 КК України, на квартиру АДРЕСА_1 , як таку що належить ОСОБА_5 , на квартиру АДРЕСА_2 , як таку що належить ОСОБА_5 та арешт накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 08.10.2014р., крім іншого, на квартиру АДРЕСА_1 , , як таку що належить ОСОБА_5 . Клопотання обґрунтовував тим, що ТОВ «БІЛД БУД» є законним власником квартир АДРЕСА_3 та АДРЕСА_1 , про що зроблено відповідний запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Вказує, що арешт накладений в межах кримінального провадження №0000152 від 07.07.2014р. за ч.4 ст.190 КК України і з тексту вказаних вище ухвал слідчих суддів вбачається, що фабула кримінального правопорушення, щодо якого здійснюється досудове розслідування полягає в тому, що невідомі особи умисно, з метою шахрайського заволодіння майном та готівковими коштами, які перебувають на балансі та у розпорядженні і господарському віданні ТОВ «Білд Буд» (), здійснили підробку наступних документів: договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №477 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 94,309 %статутного капіталу товариства від ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 , договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №478 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 0,382 % статутного капіталу товариства від ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 , договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №479 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 0,764 % статутного капіталу товариства від ОСОБА_8 на користь ОСОБА_7 , шляхом внесення у вказані договори неправдивих відомостей про згоду на передачу часток у статутному капіталі від засновників до ОСОБА_7 та підробки підписів засновників у вказаних договорах, які посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 . Вказує, що з грудня 2016 р. засновником товариства є ОСОБА_10 , жодних питань правового характеру до призначення останнього не встановлено. Вказував, що рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 28 січня 2016 р. визнано договори купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_1 , укладені між ТОВ «БІЛД БУД» та ОСОБА_5 недійсними та витребувано вказані квартири з незаконного володіння ОСОБА_5 . Рішенням Апеляційного суду Рівненської області від 26 серпня 2016 р. було скасовано рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 28 січня 2016 р. в частині витребування майна з чужого незаконного володіння, в іншій частині рішення залишено без змін. Враховуючи наведене, вважав, що накладенням арешту порушено право власності товариства на нерухоме майно і арешт накладений необґрунтовано. Просив задовольнити клопотання на підставі ст.ст. 170-174 КПК України.

В судовому засіданні представник ТОВ «БІЛД БУД» клопотання підтримав, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні, а також на порушення права власності товариства і зазначив, що в межах кримінального провадження №0000152 від 07.07.2014р. за ч.4 ст.190 КК України вказані квартири не мають жодного значення, оскільки не є набутим в результаті кримінального правопорушення, не є предметом кримінального правопорушення

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала, вказувала на те, що підстави для скасування арешту в даному кримінальному провадженні відсутні, а тому просила в задоволенні клопотання відмовити.

Слідчий суддя, вислухавши думку і пояснення представника заявника, прокурора, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, а також матеріали справи по заяві щодо накладення арешту, приходить до наступного.

Вирішуючи клопотання, суд виходить із загального правила змагальності сторін у кримінальному провадженні та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, про що закріплено в ст.22 КПК України.

З матеріалів клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 07.10.2014р. задоволено клопотання слідчого СВ Святошинського РУ ГУМВС України в м.Києві ОСОБА_11 та накладено арешт, крім іншого, на квартири АДРЕСА_4 , АДРЕСА_2 , які як вказано в даній ухвалі належать ОСОБА_5 (а.с. 11-14 - копія ухвали суду).

Крім того встановлено, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 08.10.2014р. задоволено клопотання слідчого СВ Святошинського РУ ГУМВС України в м.Києві ОСОБА_11 та накладено арешт, крім іншого, на квартири АДРЕСА_1 , яка як вказано в даній ухвалі належить ОСОБА_5 (а.с.8-10 - копія ухвали суду).

Арешт накладений в межах кримінального провадження №0000152 від 07.07.2014р. за ч.4 ст.190 КК України і з тексту вказаної вище ухвалі слідчого судді вбачається, що фабула кримінального правопорушення, щодо якого здійснюється досудове розслідування полягає в тому, що невідомі особи умисно, з метою шахрайського заволодіння майном та готівковими коштами, які перебувають на балансі та у розпорядженні і господарському віданні ТОВ «Білд Буд» (), здійснили підробку наступних документів: договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №477 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 94,309 %статутного капіталу товариства від ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 , договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №478 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 0,382 % статутного капіталу товариства від ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 , договору відступлення (шляхом купівлі-продажу), зареєстрованого в реєстрі за №479 від 08.06.2014р., частки у статутному капіталі ТОВ «Білд Буд», яка становить 0,764 % статутного капіталу товариства від ОСОБА_8 на користь ОСОБА_7 , шляхом внесення у вказані договори неправдивих відомостей про згоду на передачу часток у статутному капіталі від засновників до ОСОБА_7 та підробки підписів засновників у вказаних договорах, які посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_9 .

До клопотання додані правовстановлюючі документи на щодо вказаних квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_2 , на які накладено арешт, а саме: інформаційні довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна станом на 27.05.2017 р. з яких вбачається, що квартири АДРЕСА_4 , АДРЕСА_2 , зареєстровано за власником ТОВ «БІЛД БУД».

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 28 січня 2016 р. визнано договори купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_1 , укладені між ТОВ «БІЛД БУД» та ОСОБА_5 недійсними та витребувано вказані квартири з незаконного володіння ОСОБА_5 .

Рішенням Апеляційного суду Рівненської області від 26 серпня 2016 р. було скасовано рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 28 січня 2016 р. в частині витребування майна з чужого незаконного володіння, в іншій частині рішення залишено без змін.

Вирішуючи клопотання, суд виходив з наступного.

Враховуючи ту обставину, що представник ТОВ «БІЛД БУД» не приймав участь в судовому засіданні при вирішенні питання про арешт належного йому майна, він має право, передбачене ч.1 ст.174 КПК України, на звернення із даним клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно положень частини 1 ст.167 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Відповідно до вимог КПК, арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Вирішення питання про арешт майна регулюється Главою 17 КПК України (ст.ст. 170-175).

Згідно частини 3 ст.170 КПК України, арешт може бути накладено на рухоме і нерухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

З наведених норм процесуального закону випливає, що арешт може бути накладений 1) на майно осіб, які мають в кримінальному провадженні конкретний процесуальний статус, а саме: підозрюваної чи обвинуваченої особи або особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також 2) за для досягнення конкретної мети, а саме: забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

У відповідності до частини 2 ст.170 КПК України, слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині 2 ст.167 цього Кодексу…

В пунктах 1), 2) 3) 4) частини 2 ст.167 КПК України зазначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схилення особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

З аналізу правового змісту вказаної вище норми процесуального закону випливає висновок про те, що лише при наявності сукупності підстав, визначених частиною 3 ст.170 КПК України і однією або кількома пунктами частини 2 ст.167 КПК України, настають правові підстави для арешту майна в кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 4 ст.170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно частин 1, 2 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналізуючи правовий зміст вказаної вище норми процесуального закону можливо зробити висновок про те, що помилковим можна вважати накладення арешту на таке майно, яке не відповідало критеріям частини 2 ст.167 КПК України, зокрема, право на яке мають особи, що не мають статусу підозрюваного або обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії, тобто, навіть у разі можливого задоволення цивільного позову або конфіскації майна, на таке майно не може бути звернуто стягнення в межах кримінального провадження.

В даному спірному випадку майно, на яке накладено арешт, належить на час розгляду клопотання ТОВ «БІЛД БУД», однак стороною обвинувачення не надано суду доказів про те, що дане товариство відповідає вимогам частини 1 ст.167 КПК України і частини 3 ст.170 КПК України.

Крім цього, стороною обвинувачення не спростовані доводи власника арештованого майна та не забезпечено суду доказів, які б давали суду підстави вважати, що арештоване майно відповідає вимогам частини 2 ст.167 КПК України, зокрема, є підшуканим, виготовленим, пристосованим чи використаним як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди; призначалося (використовувалось) для схилення особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Крім цього, з фабули, виписаної в ухвалі слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 07.10.2014р. та 08.10.2014 р. вбачається, що предметом злочину в кримінальному провадженні №0000152 від 07.07.2014р. за ч.4 ст.190 КК України є грошові кошти.

Вищій спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в підпункті 2) пункту 2.6. Узагальнення від 07.02.2014р. щодо забезпечення заходів кримінального провадження вказав про те, що щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст.291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Враховуючи наведене, вказав Вищій спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

З огляду на наведене, Вищій спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначив, що правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.

Враховуючи зазначену мету арешту майна, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється або обвинувачується особа.

Оцінюючи зібрані в клопотанні докази в їх сукупності та співставленні, суд приходить до висновку, що арешт на спірне майно був накладений слідчим суддею передчасно, а тому необґрунтовано, що відповідно до частини 1 ст.174 КПК України є підставою для його скасування та задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 167, 170, 171, 173, 174, 309, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛД БУД» про скасування арешту накладеного на нерухоме майно в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000152 від 07.07.2014 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України ухвалами Святошинського районного суду м.Києва від 07 жовтня 2014 р. та 08 жовтня 2014 р., - задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою №759/16877/14-к, №1-кс/759/3103/14 слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 07.10.2014р., крім іншого, на:

- квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ТОВ «БІЛД БУД» ,

- квартиру №26 в м.Рівне по вул.Соборній, 416-Б, яка належить ТОВ «БІЛД БУД» ,

накладений ухвалою №759/17029/14-к, №1-кс/759/3126/14 слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 08.10.2014р., крім іншого, на:

- квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ТОВ «БІЛД БУД» , - скасувати.
Відповідно до ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текс ухвали буде проголошено 19 червня 2017 р. о 17 год. 50 хв.

Слідчий суддя