УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, маючого на утриманні малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неодруженого, працюючого на посаді вантажника-фасувальника в «Нова Пошта», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
1) вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2001 року за ч. 2 ст. 141 КК України до 1 року позбавлення волі;
2) вироком Печерського районного суду м. Києва від 24 січня 2002 року за ч. 2 ст. 141, ст. 43 КК України до 2 років позбавлення волі, 02 серпня 2002 року звільненого з Житомирської виправної колонії (№4) відповідно до рішення Богунського районного суду м. Житомира, від 30 липня 2002 року, на підставі ст. 52 КК України, умовно-достроково з невідбутим терміном покарання 10 місяців 14 днів;
3) вироком Святошинського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2004 року за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 05 січня 2009 року по відбуттю строку покарання;
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В :
11 квітня 2017 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
За вказаним фактом 10 липня 2014 року було розпочате кримінальне провадження №0008684 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
17 вересня 2014 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою приводу його для участі в розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

10 квітня 2017 року підозрюваного ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 191 КПК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, може продовжити переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а тому виникає необхідність у застосуванні запобіжного заходу підозрюваному у вигляді утримання під ватрою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст.177 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання, та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту підозрюваного, від 10.04.2017 року, протоколом огляду місця події, від 09.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 12.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 16.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , від 16.07.2014 року, протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_12 від 10.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , від. 31.07.2014 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , від 21.07.2014 року.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри. Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

При цьому слід зазначити, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними («Stogmuller v.Austria»).

Разом з тим, на час розгляду клопотання підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_7 , а отже має місці соціальні зв`язки, офіційно працевлаштований, а також підстави, які свідчать не тільки про зменшення вказаних ризиків, а і про те, що прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні сторони обвинувачення.

Окрім цього, слідчий суддя приймає до уваги те, що 17 вересня 2014 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , з метою приводу його для участі в розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, термін дії якої відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 190 КПК України, шість місяців.

Таким чином, на момент затримання ОСОБА_7 вищевказана ухвала втратила свою дію, у зв`язку з чим останній має бути негайно звільнений з-під варти в залі суду.

Разом з тим, враховуючи наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, проте слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_5 такого виключного запобіжного заходу як тримання під вартою є невиправдано суворим запобіжним заходом. Зокрема, хоча повідомлена ОСОБА_5 підозра є обґрунтованою, однак з огляду на дані про особу підозрюваного, його вік, міцність соціальних зв`язків, сімейний і майновий стан та інші обставини, передбачені ст.178 КПК України, які свідчать на користь зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, в даному кримінальному провадженні існує можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Тому слідчий суддя приходить до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосований більш м`який запобіжний захід. У зв`язку з цим слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, у зв`язку з чим клопотання слідчого задоволенню не підлягає.
Саме домашній арешт, як запобіжний захід, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З цією метою слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки:
1) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 202, 205, 532, 534, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши йому у період доби з 24-00 год. до 06-00 год. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з - під варти в залі суду.
Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після звільнення з-під варти негайно прибути до місця свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 .
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здати на зберігання слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.
Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:
1) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії ухвали визначити до 10 червня 2017 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде проголошено 14 квітня 2017 року об 11 год. 00 хв.
Слідчий суддя ОСОБА_1