Справа№672/475/17
Провадження №1-кс/672/196/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 серпня 2017 р. м. Городок
Слідчий суддя Городоцького районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретарів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Городок скаргу ОСОБА_6
Дана скарга неодноразово призначалась до судового розгляду, а саме на 24.07.2017 р., на 04.08.2017 р. та на 23.08.2017 р., однак по суті розглянута не була через неявку скаржника.
В судове засідання 23.08.2017 р. скаржник не з"явився, будучи належним чином повідомленим про місце, день та час розгляду справи, про що свідчать поштове повідомлення та акт, складений секретарем судового засідання (а.с.80-81).
Ч.3 ст.306 КПК України визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.
Також ч.2 ст.306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у сімдесят дві години.
В той же час, слідчий суддя приходить до висновку, що в діях скаржника вбачаються очевидні ознаки зловживання своїми процесуальними правами. Так, подаючи скаргу, останній не надав будь-яких засобів для швидкого з ним зв`язку (номер телефону, електронної пошти, тощо), що вже свідчить про його незацікавленість у розгляді даної скарги в строки, визначені законом. Хоча, слідчим суддею в подальшому, з матеріалів кримінального провадження і було з"ясовано номери мобільних телефонів, якими користується ОСОБА_6 , останній всіляко умисно уникав спілкування із секретарем судового засідання, як тільки йому повідомлялось, що йому телефонують із суду, про що свідчать відповідні акти, що містяться в матеріалах справи (а.с.63,70,80).
Факт належності номерів мобільних телефонів ОСОБА_6 , за якими секретар суду зв"язувалась із ним, підтверджується копією візитки скаржника, яка ним же була долучена до матеріалів кримінального провадження (а.с.64). Крім того, факт належності номеру НОМЕР_1 саме ОСОБА_6 також підтверджується роздруківкою відомостей про юридичну особу ПП "Банкір", засновником, керівником і власником якої вказано ОСОБА_6 , а вищевказаний номер телефону зазначений як інформація для зв"язку із юридичною особою (а.с.71-72). Тому, слідчий суддя критично ставиться до поведінки ОСОБА_6 , який при отриманні дзвінків на вказаний номер, спочатку визнавав що це саме він, а коли дізнавався що його турбують з суду, вказував що це ПП "Банкір" і ОСОБА_6 за цим номером немає. Така поведінка свідчить про зловживання скаржником своїми процесуальними правами.
Згідно абз.12 розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: " …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч. 3 ст. 306 КПК, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Цієї позиції дотримуються і в своїй практиці апеляційні суди.
Отже, у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд ".
Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення виходячи із наступного.
Забезпечення однакового застосування норм матеріального та процесуального законодавства полягає у наданні на законодавчому рівні можливості Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вивчати й узагальнювати судову практику при вирішенні справ цивільної та кримінальної юрисдикцій. Наслідком такого узагальнення є реалізація повноваження вищого спеціалізованого суду, передбаченого п. 2 ст. 32 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо надання судам нижчих інстанцій кваліфікованої допомоги з боку суду вищого рівня у вигляді надання рекомендаційних роз`яснень із питань правозастосування. За змістом п. 2 ст. 32 Закону ВССУ дає спеціалізованим судам нижчого рівня рекомендаційні роз`яснення з питань застосування законодавства щодо вирішення справ відповідної судової юрисдикції (цивільної та кримінальної).
Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст.7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.
За таких обставин, враховуючи те, що матеріали справи містять переконливі докази про повідомлення скаржника про місце, день та час розгляду справи (і зворотного не доведено), слідчий суддя вважає, що він позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне судове рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом, а беручи до уваги очевидне зловживання скаржником своїми процесуальними правами, що полягає у ігноруванні судових викликів в телефонному режимі та ухиленні від явки в судові засідання, подана на адресу суду скарга має бути залишена без розгляду.
Керуючись ст.ст.304,306,372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Хмельницької області

Слідчий суддя: _____________