УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
В обґрунтування зазначив, що 28.02.2017 Шевченківським районним судом м.Києва було винесено ухвалу, якою накладено арешт на земельні ділянки площею 1,6735 га та 1, 6734 га, які належать йому на праві власності.
Посилаючись на те, що на даний час немає жодної правової підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт на майно, оскільки підозра особисто йому не пред`являлась, ухвала не містить належних обґрунтувань для накладення арешту, слідчим у законний спосіб не доведені підстави для застосування арешту, просив слідчого суддю задовольнити його клопотання та скасувати арешт.
В судовому засіданні заявник підтримав вимоги клопотання з наведених в ньому підстав. Наголошував на тому, що не був присутнім у судовому засіданні під час розгляду клопотання про накладення арешту.
Вказав на необґрунтованість ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва, якою накладено арешт на земельні ділянки.
Слідчий до суду не з`явився, його неявка не є перешкодою для розгляду клопотання по суті, з огляду на позицію заявника.
Слідчий суддя заслухавши заявника, вичивши надані учасниками матеріали, приходить до наступного висновку.
У відповідності до положень ст. 174 КПК України підозрюваному, обвинуваченому, їх захиснику, законному представнику, іншому власнику або володільцю майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, гарантується право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України. Слідчі судді у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами ( ст. 26 КПК України).
Так, предметом розгляду клопотання є ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.02.2017.
Таким чином, необхідною передумовою для розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна є відомості про її наявність, реальне існування та сама ухвала, яка повинна бути засвідчена в належний спосіб та має бути предметом дослідження у судовому засіданні.
Втім, така ухвала слідчому судді не була надана.
Роздруківка з Єдиного державного реєстру судових рішень не містить необхідних реквізитів, які надавали можливість слідчому судді впевнитись у змісті її резолютивної частини, не містить даних осіб, що є власниками спірного майна, отже у розумінні вимог ст..99 КПК України не може уважатись документом.
Враховуючи, що обов"язок доказування перед слідчим суддею наявності підстав для скасування арешту майна покладено на осіб, які звертається з цим клопотанням, у зв`язку з чим вони повинні обґрунтувати необхідність скасування арешту майна.
За таких обставин, а також враховуючи, що розгляд скарги у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 22, 174 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28.02.2017.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1