печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 грудня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002684, -

В С Т А Н О В И В :
12.12.2016 в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002684, а саме коштів, які знаходяться на рахунках ПП «Вірманіш» () - НОМЕР_1 (українська гривня), ТОВ «Керіта» () - НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих у ПАТ «Банк Восток» (, МФО 307123), юридична адреса головного офісу ПАТ «Банк Восток»: 49051, м. Дніпро, вул. Курсантська, 24.
З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002684 від 05.10.2016 за фактами вчинення злочинною групою фіктивного підприємництва та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, тобто злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України.
Досудовим розслідуванням по вказаному кримінальному провадженню встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з громадянами України ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , представниками та посадовими особами реально діючих суб`єктів підприємницької діяльності, посадовими особами банківських установ, а також іншими не встановленими на даний час особами, діючи умисно, із корисливих мотивів зорганізувались у стійку злочинну групу, об`єднану єдиним злочинним інтересом, спрямованим на досягнення загального злочинного результату, розподіливши між собою ролі, з метою прикриття незаконної діяльності здійснюють на території м. Миколаєва та Миколаївської області діяльність по незаконному переведенню безготівкових грошових коштів у готівку, з метою виведення коштів підприємств легального сектору економіки в тіньовий обіг, минаючи систему оподаткування та їх подальшої легалізації (відмивання) в особливо великих розмірах.
Для здійснення своїх злочинних намірів вищезазначеними особами в 2015-2016 р.р. було створено та придбано ряд фіктивних підприємств, зокрема: ПП «Виробничо-торговельна фірма «Авіко» (); ПП «ВС Блок - Пост» (); ПП «Дельта Трейд Прім» (); ПП «Евро-ДГ» (); ПП «Компанія Долина-Агро» (); ПП «Лідія» (код ЄРДПОУ 32023139); ПП «СМ-Автосервіс» (); ТОВ «Авв-Авто» (); ТОВ «АВМ Інтер-Агро» (); ТОВ «Арвіт Інвест» (код ЄРДПОУ 20919320); ТОВ «БКБ Фінанс» (); ТОВ «Блайсі» (код ЄРДПОУ 39246837); ТОВ «Бламбо» (); ТОВ «БПП» (); ТОВ «Висота Південь» (); ТОВ «Вікмет» (); ТОВ «Влада Плюс» (код ЄРДПОУ 37785576); ТОВ «Вояж ЮГ» (); ТОВ «Габата» (код ЄРДПОУ 39827993); ТОВ «Галадар» (код ЄРДПОУ 39244321); ТОВ «Гостера» (); ТОВ «ЗЕЙТА» (код ЄРДПОУ 39244426); ТОВ «Інженерний Науковий Центр» () ТОВ «Клуді Україна» (); ТОВ «Кореа» (код ЄРДПОУ 39246926); ТОВ «Крейзер» (код ЄРДПОУ 39244405); ТОВ «Кріклі» (); ТОВ «Куртуас» (); ТОВ «Мейкбуд» (код ЄРДПОУ 40809616); ТОВ «Мілє» (код ЄРДПОУ 32709997); ТОВ «НОВЕМ» (код ЄРДПОУ 39831109); ТОВ «Послана» (); ТОВ «Рудмет» (код ЄРДПОУ 37435984); ТОВ «Сабірі» (код ЄРДПОУ 39827972); ТОВ «Сервіс Еліт» (); ТОВ «Слайс-М» (код ЄРДПОУ 39246905); ТОВ «Стайерс» (код ЄРДПОУ 39781802); ТОВ «Стейтс» (код ЄРДПОУ 39792505); ТОВ «Терра-Оптимус» (код ЄРДПОУ 35564444); ТОВ «Торгпостачпродукт МІВ» (код ЄРДПОУ 34823617); ТОВ «ЧС-Сервіс» (); ТОВ «Юрикон» (); ПП «Ант-Ар» (); ПП «Багіра 1» (); ПП «Вірманіш» (); ПП «Дюнаміс» (); ПП «Металіст-М» (); ТОВ «Батаві» (); ТОВ «Бімаріс» (); ТОВ «Біні» (); ТОВ «Бухпрофсервіс» (); ТОВ «Венета» (); ТОВ «Влада Плюс» (); ТОВ «Дасі» (); ТОВ «Інфімо» (); ТОВ «Кайлінг» (); ТОВ «Керіта» (); ТОВ «Коррас» (); ТОВ «Крансер» (); ТОВ «Левіра» (); ТОВ «Масеро» (); ТОВ «Металпостачсервіс» (); ТОВ «Плаго» (); ТОВ «Рабіо» (); ТОВ «Рілакі» (); ТОВ «Сітіс-А» (); ТОВ «Трікор-сервіс» (); ТОВ «Фаба» (); ТОВ «Феміно» (); ТОВ «Фремо» () та інші, що зареєстровані на номінальних засновників та мають формально призначених керівників, у тому числі із числа співучасників злочинної діяльності, які реального відношення до їх діяльності та управління коштами на їх рахунках не мають. Зазначені підприємства були використані для прикриття незаконної діяльності по виведенню з реального сектору економіки та конвертування в готівку грошових коштів у великих розмірах, що заподіяло велику матеріальну шкоду Державі.
Так, вищевказані особи з метою незаконного переводу безготівкових грошових коштів у готівку використовують так звану схему «зустрічних потоків», яка полягає у наступному. На розрахункові рахунки підконтрольних співучасникам злочинів підприємств імпортерів, в тому числі через рахунки фіктивних транзитних підприємств, від реально діючих СПД надходили кошти нібито за придбані товари. На справді ж вказані товари реалізувалися самими імпортерами за готівку без відображення вказаних операцій у бухгалтерському та податковому обліках. Таким чином накопичені обсяги готівкових коштів в подальшому поверталися вищевказаним клієнтам реально діючим підприємства, за відрахуванням 10-12% від отриманої безготівкової суми, тобто плати за незаконні послуги, яку собі та іншим учасникам злочину залишав громадянин ОСОБА_5 .
Вищезазначена злочинна схема дозволяє мінімізувати податкове навантаження підприємствами реального сектору економіки, а також отримувати не обліковані готівкові кошти, та створює умови для безпідставного завищення валових витрат та податкового кредиту з ПДВ, забезпечує незаконне виведення у великих розмірах безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування, що призводить до ненадходження податків до бюджету Держави.
Крім того, встановлено, що організатор вищевказаних злочинів ОСОБА_5 , а також його співучасники для здійснення операцій по легалізації (відмиванню) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, по вищевказаній схемі використовують розрахункові рахунки, відкриті для вищевказаних фіктивних підприємств у ПАТ «Банк Восток» (, МФО 307123), а саме: НОМЕР_1 (Українська гривня), який належить ПП «Вірманіш» (); 3466 (Українська гривня), який належить ТОВ «Керіта» ().
Таким чином, з метою припинення протиправної діяльності, пов`язаної з проведенням за участю перелічених вище юридичних осіб безтоварних операцій, спрямованих на мінімізацію податкових платежів, розкрадання державних коштів та на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, у слідства виникла необхідність в арешті грошових коштів, які знаходяться на рахунках вищевказаних юридичних осіб, відкритих у ПАТ «Банк Восток» (, МФО 307123), оскільки вони є предметом та доказом злочинів, а застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження необхідне для запобігання можливості його відчуження та заволодіння третіми особами.
Гроші, розміщені на рахунках указаних вище юридичних осіб є предметом та доказом злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 205 та ч. 3 ст. 209 КК України, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зазначені гроші є речовими доказами, оскільки вони набуті кримінально протиправним шляхом та отримані юридичними особами внаслідок вчинення кримінальних правопорушень.
З метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, запобігання можливості приховування грошей отриманих протиправним шляхом, їх втрати, перерахування на інші рахунки, а також з метою збереження речових доказів грошей на рахунках вищевказаних юридичних та фізичних осіб, припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються державі у вигляді розкрадання державних коштів державних підприємств, мінімізації податкового навантаження та виведення коштів у тіньовий, тобто неконтрольований державою, обіг, у органа досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, розміщені на рахунках перелічених вище юридичних осіб.
На підставі вказаного слідчий просив клопотання задовольнити.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав повністю, посилаючись на викладені в ньому обставини, просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання здійснено без повідомлення власника майна, оскільки це необхідно з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя надходить до наступних висновків.
Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Відповідно до ст. 96-3 КК України підставами для застосування до юридичної особи заходів кримінально-правового характеру є, зокрема, вчинення її уповноваженою особою від імені та в інтересах юридичної особи будь-якого із злочинів, передбачених у статтях 209 і 306, частинах першій і другій статті 368-3, частинах першій і другій статті 368-4, статтях 369 і 369-2 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Враховуючи вищевикладене, те, що є достатні підстави вважати, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт є майном, набутим кримінально протиправним шляхом, а також те, що майно перебуває у власності юридичної особи, до якої можуть бути застосовані заходи кримінально-правового характеру, слідчий суддя вважає, що з метою збереження речових доказів, а також з метою забезпечення конфіскації майна, як заходу кримінально правового характеру щодо юридичної особи, наявні підстави для накладення арешту на вищевказані кошти, шляхом заборони будь яких видаткових операцій по рахунку, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок, оскільки слідчим доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики приховування, зникнення цього майна.
Також слідчий суддя вважає, що в даному випадку таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу управління нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002684 задовольнити.
Накласти у кримінальному провадженні № 0002684 арешт на кошти, які знаходяться на рахунках ПП «Вірманіш» () - НОМЕР_1 (українська гривня), ТОВ «Керіта» () - НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих у ПАТ «Банк Восток» (, МФО 307123), юридична адреса головного офісу ПАТ «Банк Восток» 49051, м. Дніпро, вул. Курсантська, 24, шляхом заборони будь яких видаткових операцій по рахунку, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1