Справа №1-кс/760/750/1106/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 лютого 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження детектива другого підрозділу (відділу) детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 , погоджене із начальником другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 18.12.2015, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.364 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло зазначене клопотання, підтримуючи яке прокурор зазначив, що детективами другого підрозділу (відділу) детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України розслідується кримінальне провадження в рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 18.12.2015, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.364 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначили, що службові особи ПАТ «ОПЗ», зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом вчинення умисних дій, спрямованих на отримання неправомірної вигоди третьою особою - Newscope estates limited, уклади з останньою договір купівлі продажу карбаміду марки Б та впродовж 2015 року здійснили 30 поставок цього товару на загальну суму 1,625 млрд. грн.., за вартістю, заниженою на 5%, внаслідок чого компанією Newscope estates limited отримано неправомірну вигоду в сумі понад 100 млн. грн.

За аналогічних обставин службовими особами ПАТ «Одеський припортовий завод» уклали договір №1К-ЕХР-2015 від 26.03.2015 щодо продажу карбаміду марки Б за заниженою вартістю з компанією Expotrade Global Limited, на підставі якого у квітні 2015 року здійснили поставку цього товару.

Крім цього, на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України «Про заходи щодо стабілізації роботи публічного акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» від 03.12.2014 №1186-р, без проведення процедур закупівель, передбачених Законом України «Про здійснення державних закупівель», між ПАТ «Державний ощадний банк України» та ПАТ «Одеський припортовий завод» укладено кредитний договір від 05.12.2014 №881/31/1, за умовами якого банк зобов`язується надати кредит на суму 5 000 000 000,00 (п`ять мільярдів) грн., процентна ставка за користування кредитом 18,5 процентів річних, для попередньої оплати за природний газ згідно з договором купівлі-продажу природного газу в ПСГ від 05.12.2014 №365/14-ПР, укладеним між ПАТ «Одеський припортовий завод» та НАК «Нафтогаз України», що не є предметом, на який не поширюється дія Закону України «Про здійснення державних закупівель» (у редакції станом на 06.11.2014).

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної фінансової операції, вказані кредитні кошти фактично залучені для фінансування НАК «Нафтогаз України», а процентна ставка за користування кредитом 18,5% річних на загальну суму понад 850 млн. грн. сплачена саме ПАТ «Одеський припортовий завод».

Також у період з липня по жовтень 2015 року між ПАТ «Одеський припортовий завод» та ТОВ «Компанія «Енергоальянс» укладені договори на постачання природного газу об`ємом 349 млн. куб. м за завищеною ціною.

Крім того, згідно з листами НАК «Нафтогаз України» від 25.06.2015 №6-4625/1.2-15, від 14.07.2015 №6-5068/1.2-15, від 27.08.2015 №6-6056/1.2-15, наданими у відповідь на листи ПАТ «Одеський припортовий завод» від 24.06.2015 №2461, 10.07.2015 №2692, від 26.08.2015 №3292, НАК «Нафтогаз України» не володіє інформацією про наявність ресурсу на постачання природного газу у газопостачальних компаніях, окрім СІД ПАТ «Укрнафта», комісіонером якого є ТОВ «Компанія «Енергоальянс», що свідчить про те, що службові особи ПАТ «ОПЗ» та НАК «Нафтогаз України» зловживаючи своїм службовим становищем здійснили розтрату державних коштів на суму понад 150 млн. грн..

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.01.2016 року було надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, у ході проведення обшуку 02.02.2016 року було виявлено та вилучено мобільний телефон марки iPhone 5S, ІМЕІ НОМЕР_1 , Serial number DNPNM5YKFFDP, який належить ОСОБА_7 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених в клопотанні підстав. Крім того, вказав що підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що мобільний телефон, який належить ОСОБА_7 є доказом злочину.
Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що детективами НАБУ була порушена норма КПК України, оскільки вони незаконно вилучили мобільний телефон ОСОБА_7 , який не був зазначений в ухвалі слідчого судді, тобто має статус тимчасово вилученого майна. Крім того вказав, що 04.02.2016 року була задоволена скарга на бездіяльність детективів НАБУ, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, якою було забовязано повернути тимчасово вилучене майно, а саме мобільний телефон марки iPhone 5S, ІМЕІ НОМЕР_1 , Serial number DNPNM5YKFFDP.
Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього докази, приходить до наступного висновку.
Відповідно до п.3 ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, вбачається за необхідне відмовити в задоволені даного клопотання, оскільки у ньому, в порушення вимог ст.171 КПК України не було зазначено достатніх підстав для арешту майна у відповідності до критеріїв, вказаних у ст.167 КПК України.
Крім того, прокурором не надано суду доказів на підтвердження обставин вилучення зазначеного майна, чи це було за добровільною згодою особи, у якої вилучено майно, чи у примусовому порядку відповідно до норм КПК України, такі дії суд вважає незаконними.

Тому, суд критично ставиться до твердження детектива та прокурора, що вилучений предмет є доказом у кримінальному провадженні, оскільки не здійснено необхідних процесуальних дій, які передують визнанню предмету або речі доказом. Зокрема в матеріалах клопотання відсутні протокол огляду телефону та постанови про визнання його речовим доказом в рамках кримінального провадження №0000013.

За таких обставин суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання сторони кримінального провадження детектива другого підрозділу (відділу) детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 , погоджене із начальником другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 18.12.2015, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.364 КК України - відмовити.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1