Справа № 355/1373/16-к
Провадження № 1-кс/355/282/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про відмову в накладенні арешту на майно
04 листопада 2016 року слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання суб`єкта кримінальної процесуальної діяльності слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури юристом 2 класу ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування № 0000919, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.11.2016 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування заявленого клопотанні зазначає, що 03.11.2016 року близько 16 години в ході спільного розпиття спиртних напоїв за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , між ОСОБА_5 та його дружиною виник конфлікт в результаті якого ОСОБА_5 наніс численні удари кулаками рук по голові та обличчю своїй дружині ОСОБА_6 , яка від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення, 04.11.2016 року слідчим було проведено огляд місця події, а саме території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було вилучено наступні речі: в`язану білу кофту, нижню спідню білизну голубого кольору та спортивні штани сітло-зеленого кольору, які належать ОСОБА_6 , в`язаний світер, джинси сіро-коричневого кольору та камуфльована куртка, яка належить ОСОБА_5 , дві скляні пляшки з надписом «Black Geeck», дві скляні чарки, сліди відбитків пальців рук.

Під час огляду приміщення території домоволодіння в АДРЕСА_1 , проведеному на підставі ст.ст. 233, 237 КПК України, працівниками поліції у присутності понятих, виявлено та вилучено до Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області, наступні речі: в`язана біла кофта, нижня спідня білизна голубого кольору та спортивні штани сітло-зеленого кольору, які належать ОСОБА_6 , в`язаний світер, джинси сіро-коричневого кольору та камуфльована куртка, яка належить ОСОБА_5 , дві скляні пляшки з надписом «Black Geeck», дві скляні чарки, сліди відбитків пальців рук. Просить накласти арешту на вилучені речі так як вони мають доказове значення для досудового розслідування та для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначеного факту, зокрема, для отримання відомостей, котрі є необхідними для належної кваліфікації вчиненого діяння, а саме проведення ряду експертиз.

Згідно зі ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, що вчинив суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна в установленому КПК порядку.

За змістом ст. 170 КПК України (в редакції станом на жовтень 2016 року) арешт майна допускається лише з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Суд звертає увагу на те, що жодна вищевказана мета не зазначена у клопотанні слідчого СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ст.лейтенант поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

Крім того, в залежності від обраної мети арешту майна в ч. 3 6 ст. 170 КПК України передбачені відповідні підстави для накладення арешту у кожному випадку окремо. А тому відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні про арешт майна повинно обов`язково бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Також, за змістом ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати підстави і мету накладення арешту майна.

Як вбачається із матеріалів справи, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, слідчий СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ст.лейтенант поліції ОСОБА_3 в клопотанні в порушенням вимог ст. 171 КПК України не зазначив ні мети, ні підстави відповідно до положень статті 170 КПК України та належним чином не обґрунтував необхідності арешту майна.

За таких обставин, слідчий суддя вважає що особа, яка подала клопотання, не довела необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Керуючись ст. 98, 170, 172, 173 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого клопотання СВ Баришівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури юристом 2 класу ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000919, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.11.2016 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.121 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слыдчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1