У Х В А Л А

20.04.2016 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі :

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

захисників обвинуваченої адвокатів ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000268 від 22 листопада 2014, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000268 від 22 листопада 2014, про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Захисником підсудної ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_8 до суду подано клопотання про наявність підстав, передбачених ст.242 КПК України, щодо проведення автотехнічної експертизи та доручення її проведення експертній установі. Мотивуючи підстави призначення експертизи захисник зокрема зазначив, що під час досудового розслідування фактично не з`ясовані механізми самої ДТП, моменту виникнення небезпеки руху водія ОСОБА_6 , допустиму та орієнтовну швидкість, розташування транспортних засобів перед зіткненням, правомірні дії водіїв транспортних засобів та пішоходів до ДТП та під час ДТП .

У судовому засіданні захисники обвинуваченої адвокати ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 зазначене клопотання підтримали з підстав викладених у ньому, просили таке задовольнити.

У судовому засіданні обвинувачена клопотання про призначення автотехнічної експертизи підтримала, просила таке задовольнити.

У судовому засіданні представник потерпілого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання про призначення автотехнічної експертизи не заперечила, просила таке задовольнити .

У судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання заперечив, клопотання, на його думку, є безпідставним та надуманим.

Суд, заслухавши захисників обвинуваченої, обвинувачену, думку прокурора, представника потерпілого, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Згідно ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.
Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30 травня 1997 року додаткова експертиза може бути призначена після розгляду висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту чи неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок вважається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, тобто неповнота експертного висновку має місце, коли експерт залишив без вирішення деякі з поставлених перед ним питань, звузив їх обсяг, дослідив не всі надані йому об`єкти. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер, тобто незрозумілість висновку експерта може полягати в нечітких формулюваннях, невизначеності тощо.
Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 № 53/5, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Відповідно до положень ст.356 КПК України, за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою, суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.
В ході судового розгляду кримінального провадження судом у судовому засіданні були допитані судові експерти ОСОБА_10 та ОСОБА_11 які роз`яснили надані ними експертні висновки.
Досліджені в судовому засіданні вищевказані висновки експертів на думку суду містять відповіді на питання, які були поставлені слідчим для вирішення експертизи відповідно до постанов про призначення вищезгаданих експертиз.
Тому порушуючи перед судом клопотання про призначення додаткової експертизи захисник не навів переконливих доказів, які б свідчили про неповноту, неясність чи незрозумілість висновків досліджених експертиз.
Відповідно до ч.1 ст. 101 КПК України, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судо, що доручив проведення експертизи.
Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.
Висновок експерта надається в письмовій формі, але кожна сторона має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення його висновку.
Висновок експерта є доказом по справі, оцінку якому дає суд і який згідно вимог ч. 2 ст. 94 КПК України для суду наперед встановленої сили не має.
Відповідно до ч.10 ст. 101 КПК України, висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, а оцінюється в сукупності з іншими доказами по справі.
Тому суд вважає можливим дати остаточну оцінку дослідженим по справі доказам у їх сукупності з приводу достатності та взаємозв`язку, при постановленні вироку в справі. Підстав не довіряти висновкам експертів, які зокрема попереджені про кримінальну відповідальність згідно ст. ст. 384 та 385 КК, у суду немає.

За таких обставин, зважаючи на вищенаведене, суд приходить до переконання, що клопотання адвоката ОСОБА_8 про проведення судової автотехнічної експертизи до задоволення не підлягає.

Керуючись ст. 332 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_8 про проведення судової автотехнічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1