АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2016 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:
судді доповідача ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 ,
ОСОБА_4
при секретарі ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою представника ПП «Батіс Дніпро» адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 року, про накладання арешту на майно, -
встановила:
Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 року накладено арешт на рахунки ПП «Батіст Дніпро» () відкриті у АТ "УкрСиббанк" (МФО 351005) м. Дніпро, а саме: рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та інші рахунки, із забороною проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.

Рішення суду обґрунтувано тим, що надане клопотання слідчого відповідає вимогам закону, у зв`язку з чим з метою встановлення об`єктивної істини, відшкодування завданих збитків, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність накладання арешту на грошові кошти.

Із наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що ПП «Батіст Дніпро» () згідно декларації про введення об`єкту в експлуатацію серії ДП № 60 від 23 червня 2014 року, виступало замовником будівництва по об`єкту «Будівництво виробничо-складського комплексу по вул. Повітряній, буд. 2» та до Дніпропетровської міської ради із заявою про укладення договору про пайову участь у розвитку соціальної інфраструктури міста у зв`язку з будівництвом об`єкту «Будівництво виробничо-складського комплексу по вул. Повітряній, буд. 2» не зверталось. Такий договір між ПП «Батіст Дніпро» та фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради не укладався, відповідні пайові внески до міського бюджету не вносились.

31 серпня 2016 року внесено відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження № 0000758 за попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 282 КК України.

В ході досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, що в супереч вимогам ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що договори про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Дніпропетровська укладено не з усіма забудовниками міста, об`єкти яких упродовж 2011-2015 років введено в експлуатацію, що призводить до ненадходження до місцевого бюджету значних коштів.

Крім того, встановлено факти незаконного введення об`єктів в експлуатацію у зв`язку з незаконним визначенням категорії складності об`єктів містобудування.

Не погодившись з вказаним рішенням, представник ПП «Батіст Дніпро» - адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та постановити нове, яким відмовити слідчому в задоволенні клопотання про накладання арешту на рахунки ПП «Батіст Дніпро», відкритих у АТ «УкрСиббанк».

В обґрунтування своїх вимог вказує на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та необґрунтованість постановленого рішення.

Вказує на те, що грошові рахунки, на які накладено арешт не відносяться до майна або майнових прав юридичної особи, а кошти на рахунках підприємства не можуть бути доказом у кримінальному провадженні, та до останніх не може бути застосовано спеціальна конфіскація.

Вважає, що органом досудового розслідування не доведено, що на банківські рахунки підприємства незаконно надходили кошти від інших суб`єктів господарювання, а дані кошти є предметом злочинної діяльності.

Вказує про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину щодо посадових осіб ПП «Батіст Дніпро», а також цивільного позову у даному кримінальному провадження.

Зазначає про те, що під час досудового розслідування не встановлено розмір неправомірної вигоди отриманої юридичної особою у зв`язку з будівництвом об`єкту «Будівництво виробничо складського комплексу по вул. Повітряній, буд. 2», а на час виникнення правових відносин між ПП «Батіст Дніпро» та міською радою щодо пайової участі у розвитку інфраструктури міста правових норм на які посилався слідчий не існувало. Також безпідставним вважає доводи слідства з приводу невнесення пайових внесків ПП «Батіст Дніпро» до міського бюджету, оскільки даним підприємством внески сплачені, про що свідчать надані платіжні доручення.

Звертає увагу на те, що на час прийняття рішення Дніпропетровської міської ради №54/18 від 14 липня 2014 року не були чинними норми, на які послався суд та орган слідства.

Вважає, що застосування даного заходу забезпечення чинить перешкоди у здійсненні господарської діяльності підприємства.

Представник ПП «Батіст Дніпро» - адвокат ОСОБА_6 та прокурор в засідання суду апеляційної інстанції не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином. Адвокат ОСОБА_6 подав до суду заяву з проханням проводити судове засідання апеляційної інстанції без його участі. Прокурору було надіслано судове повідомлення, яке згідно поштового повідомлення про його вручення, надійшло до прокуратури Дніпропетровської області 25 жовтня 2016 року. Дані про поважність неявки до суду від учасників процесу не надходило. Тому колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу представника ПП «Батіст Дніпро» - адвоката ОСОБА_6 за відсутністю прокурора та заявника, відповідно до вимог ст. 405 КПК.

Заслухав суддю-доповідача, дослідивши та перевіривши надані матеріали, обговорив доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга представника ПП «Батіст Дніпро» - адвоката ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що в провадженні слідчого відділу прокуратури Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження № 0000758, відомості про яке внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань 31 серпня 2016 року за фактами службової недбалості службових осіб Дніпропетровської міської ради у зв`язку з не укладенням угод з забудовниками щодо сплати до бюджету пайових внесків у порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зловживання повноваженими службовими особами департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Дніпропетровській області рішення суду, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 382 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ПП «Батіст Дніпро» () згідно декларації про введення об`єкту в експлуатацію серії ДП № 60 від 23 червня 2014 року, виступало замовником будівництва по об`єкту «Будівництво виробничо-складського комплексу по вул. Повітряній, буд. 2»; що ПП «Батіст Дніпро» до Дніпропетровської міської ради зі заявою про укладення договору про пайову участь у розвитку соціальної інфраструктури міста у зв`язку з будівництвом об`єкту «будівництво виробничо-складського комплексу по вул. Повітряній, буд. 2» не зверталось, такий договір між ПП «Батіст Дніпро» та фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради не укладався, відповідні пайові внески до міського бюджету не вносились.

06 вересня 2016 року старший слідчий першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області з метою встановлення об`єктивної істини по кримінальному провадженню, а також з метою відшкодування завданих збитків, звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на рахунки ПП «батист Дніпро» (), відкриті у АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) м. Дніпро, а саме: рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та інші рахунки, та забороною проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.

Розглянувши зазначене клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що з метою забезпечення відшкодування завданих збитків та з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладення арешту на грошові кошти є необхідним.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Виходячи зі змісту ч. 1, ч. 6 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Крім того, в силу ст. 173 ч. 2 КПК України слідчий суддя при вирішенні питання про арешт майна повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно вимог ч.3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Вивчивши надані апеляційному суду матеріали, колегія суддів приходить до висновку про те, що слідчим суддею вищевказані вимоги процесуального закону виконані не були.

Так, накладаючи арешт на грошові кошти ПП «Батіст Дніпро», які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «УкрСиббанк», слідчий суддя в ухвалі не вказав, яким чином вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 цього Кодексу, не вказав правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; а також не встановив наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, оскільки не вказав про можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, не звернув увагу на необхідність розумності та співрозмірності обмеження права власності, взагалі не зазначив яке відношення ПП «Батіст Дніпро» має до факту зловживання повноваженнями службовою особою. Тому доводи апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 в цій частині колегія суддів вважає слушними.

З зазначеного колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду клопотання слідчого та виходячи з цього прийшов до невмотивованого висновку про необхідність накладення арешту на грошові кошти ПП «Батіст Дніпро», що у відповідності до вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 409 КПК України є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Таке рішення суду зумовлено і тим, що як убачається з клопотання слідчого про накладення майна на грошові кошти ПП «Батіст Дніпро» та доданих до нього матеріалів, вони не відповідають вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки ні з витягу з ЄРДР про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 367, ч. 2 ст. 382 КК України, ні з рішення Дніпропетровської міської ради від 29 липня 2011 року за № 5/14, ні з постанови про виділення матеріалів досудового розслідування від 31 серпня 2016 року не вбачається, яке відношення ПП «Батіст Дніпро» має до вказаного кримінального провадження.

Крім того, в постанові про виділення матеріалів досудового розслідування від 31 серпня 2016 року відсутній підпис прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури ОСОБА_7 , що ставить під сумнів її законність та про те, що таке рішення взагалі приймалось.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що в разі якщо слідчий суддя, суд встановив що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Не виконання слідчим суддею вимог ч. 3 ст. 172 КПК України є істотним порушенням вимог процесуального закону, що також виходячи з положень п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді від 14 вересня 2016 року про накладення арешту на рахунки ПП «Батіст Дніпро» відкриті у АТ "УкрСиббанк" суперечить фактичним обставинам, постановлена з порушенням чинного кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали апеляційного суду, якою клопотання слідчого про накладення арешту необхідно повернути прокурору для усунення недоліків у відповідності до вимог ст. 171 КПК України, що не позбавляє права прокурора після усунення недоліків в строки, передбачені ст. 172 КПК України, повторно звернутися до суду першої інстанції з даним клопотанням.

У зв`язку з наведеним апеляційна скарга представника ПП «Батіст Дніпро» - адвоката ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170 - 173, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

постановила:
Апеляційну скаргу представника ПП «Батіст Дніпро» - адвоката ОСОБА_6 - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 14 вересня 2016 року про задоволення клопотання слідчого першого СВ СУ прокуратури Дніпропетровської області про накладення арешту на рахунки ПП «Батіст Дніпро» () відкритих у АТ "УкрСиббанк" (МФО 351005) м. Дніпро, а саме: рахунки №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 та інші рахунки, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства - скасувати.

Постановити нову ухвалу апеляційного суду Дніпропетровської області, якою клопотання слідчого першого СВ СУ прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_8 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 - повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: