справа №619/3713/16-к
провадження №1-кс/619/700/16
УХВАЛА

іменем України

29 жовтня 2016 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурораОСОБА_3
підозрюваногоОСОБА_4
захисникаОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002276 від 29 жовтня 2016 року у відношенні:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пойковський Нефтеюганського району Тюменської області Російської Федерації, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

встановив
Органом досудового розслідування встановлено, що 28 жовтня 2016 року до Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 , в якій вказано, що 23.10.16 о 14 год. 10 хв., невстановлені особи, шахрайським шляхом, за місцем її мешкання, заволоділа її грошовими котами в загальній сумі 5000,00 грн. та виробами із золота, чим спричинили їй матеріального збитку. В ході досудового розслідування встановлено, що 23 жовтня 2016 року приблизно о 13 годині невстановлена в ході досудового розслідування особа, за раніше обумовленим планом, маючи умисел на заволодіння чужим майном, шляхом обману, зателефонувала раніше не знайомій ОСОБА_6 , яка перебувала за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , та представившись її сином, повідомила, що він потрапив у неприємність та перебуває в органах прокуратури, у зв`язку із чим необхідно надати ОСОБА_7 , який прийде за місцем мешкання ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 3000 доларів США для не притягнення до відповідальності її сина. ОСОБА_6 , не запідозривши обман з боку невстановленої особи, повідомила, що у неї немає вказаної грошової суми, але погодилась надати гроші в сумі 5000,00 грн. та вироби із золота, що їй належать. Після чого, 23.10.16 близько 14 год. 10 хв. ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів та відповідно до відведеної йому ролі, за вказівкою невстановленої в ході досудового розслідування особи, приїхав за місцем мешкання ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_2 , та отримав від останньої грошові кошти в сумі 5000 гривень та вироби із золота, а саме обручку із золота 583 проби, сережки із золота 583 проби в кількості двох одиниць, хрестик із золота 583 проби, зубні коронки із золота в кількості чотирьох одиниць, чим довів свій злочинний умисел до кінця та надалі розпорядився вказаними грошовими коштами на свій розсуд.

Крім того, 29 жовтня 2016 року до Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_8 , в якій вона вказала, що 20.10.16 о 18 год. 30 хв., невстановлені особи, шахрайським шляхом, за місцем її мешкання, заволоділа її грошовими котами в загальній сумі 2500 грн., чим спричинили їй матеріального збитку. В ході досудового розслідування встановлено, що 20 жовтня 2016 року приблизно о 18 годині невстановлена в ході досудового розслідування особа, за раніше обумовленим планом, маючи умисел на заволодіння чужим майном, шляхом обману, зателефонувала раніше не знайомій ОСОБА_8 , яка перебувала за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_3 , та повідомила, що її онук потрапив до дорожньо-транспортної пригоди, у зв`язку із чим їй необхідно надати грошові кошти в сумі 2500 гривень та передати їх йому для лікування постраждалих людей внаслідок ДТП, винуватцем якої є її онук. ОСОБА_8 , не запідозривши обман з боку невстановленої особи погодилась надати вказану суму грошових коштів. Після чого, 20 жовтня 2016 року близько о 18 год. 30 хв. ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів та відповідно до відведеної йому ролі, за вказівкою невстановленої в ході досудового розслідування особи, приїхав за місцем мешкання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 , та отримав від останньої грошові кошти в сумі 2500 гривень, чим довів свій злочинний умисел до кінця та надалі розпорядився вказаними грошовими коштами на свій розсуд.

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Дергачівського відділу поліції ГУ НП в Харківській області про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обґрунтовуючи його ризиками, які зазначені у п.п.1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з вищевикладеним слідчий вважає не можливим застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор обґрунтував клопотання тим, що існують ризики, які зазначені у клопотанні.

У судовому засіданні ОСОБА_4 підтвердив фактичні обставини, які зазначені у клопотанні, та те, що вони вчинені ним. Також вказав, що визнає вину у вчиненні зазначених злочинів та просить засовати до нього більш м`який запобіжний захід, оскільки буде проживати у своєї сестри за адресою: АДРЕСА_4 , та з`являтися до слідчого, прокурора та суду. Крім цього вказав, що ним вчинено інший злочин, про який ним повідомлено слідчому

У судовому захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, вказав на необґрунтованість клопотання, просив застосувати у відношенні ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, в том у числі передбачені п.п.1-11 ч.1 ст.178 КПК України, дійшов до висновку про задоволення клопотання з наступних мотивів.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», № 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)».

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 умисного середньої тяжкості корисливого злочину, свідчить про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного, свідчать про відсутність міцних соціальних зв`язків, спростовує доводи захисника про відсутність ризиків, передбачених п.п.1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а також про можливість застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу. Наявність у підозрюваного постійного місця проживання у м. Сєвєродонецьк та близьких родичів у м. Харкові, відсутність фактів ухилення від слідства до застосування запобіжного заходу, хоча і заслуговують на увагу, проте суттєво ризики у кримінальному провадженні не зменшують та на правильність висновку щодо необхідності застосування до ОСОБА_9 саме запобіжного заходу у виді тримання під вартою не впливають. До того ж слідчому судді не надано доказів на підтвердження того, що у м. Харкові проживає рідна сестра підозрюваного.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки зазначені у клопотанні обставини свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а надані докази обґрунтовують ці обставини. До того ж, свідчить про підвищену суспільну небезпеку.

Враховуючи вимоги ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя відповідно до ч.5 ст.182 КПК України визначає заставу у розмірі 27560 гривень (20х1378=27560) та вважає, що вона буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

У разі внесення зазначеної застави на підозрюваного покласти обов`язки, які передбачені п.п.2,3,9 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив
Клопотання про застосування запобіжного заходу задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області №27.

Взяти ОСОБА_4 під варту негайно у залі судового засідання.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту взяття під варту, тобто з 29 жовтня 2016 року.

Про взяття ОСОБА_4 під варту, а також про місце його перебування має бути негайно повідомлено його близьких родичів, членів сім`ї чи інших осіб за вибором ОСОБА_4 в порядку, передбаченому цим КПК України.
Виконання ухвали покласти на начальника Дергачівського відділу поліції ГУ НП в Харківській області та начальника Харківської установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області №27.

Підозрюваний ОСОБА_4 звільняється з-під варти після внесення застави у розмірі 27560 гривень, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний ОСОБА_4 , негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави у розмірі 27560 гривень на підозрюваного ОСОБА_4 покласти наступні обов`язки: не відлучатися із м. Харкова без дозволу слідчого, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, носити електронний засіб контролю.

У разі невиконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, не з`явлення за викликом до слідчого, прокурора слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, та суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним ОСОБА_4 в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє до 26 грудня 2016 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1