Справа № 404/6238/16-к
Номер провадження 1-кс/404/1258/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника товариства з обмеженою відповідальністю «Клуб розвитку та впровадження Ноутілл технології в Україні», ОСОБА_4 , представника володільців майна - ОСОБА_5 , розглянувши в місті Кропивницькому в приміщенні суду клопотання слідчого СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області по матеріалам кримінального провадження 00012132 з попередньою кваліфікацією за ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

24 жовтня 2016 року слідчий СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням про накладення арешту на майновий комплекс будівель по АДРЕСА_1 , право власності на який зареєстровано за: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Метою запропонованого слідчим арешту, є збереження нерухомого майна, визнаного речовим доказом та забезпечення позову потерпілого. Крім того, будівлі є знаряддям злочину, зберегли на собі сліди злочину. Стверджує про існування ризиків передачі речового доказу від одного власника до іншого, знищенню чи спотворенню речових доказів, тощо.

Представник потерпілого вимоги слідчого підтримав.

Представник володільця майна заперечує можливість задоволення поданого слідчим клопотання з наступних підстав: не додержаний принцип спів розмірності; нові власники є добросовісними набувачами; предметом посягання є засоби захисту рослин, а не будівля; доступ до іншого володіння необхідно забезпечити шляхом проведення обшуків.

Розглянувши клопотання в межах питань, що були винесені на розгляд стороною кримінального провадження, перевіривши надані в обґрунтування цих питань доводи і докази, переконаний у необхідності відмови в задоволенні вимог по поданому клопотанню.

Досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (п. 5 ст. 3 та ч. 2 ст. 214 КПК України КПК України) Забороняється здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. (ч. 3 ст. 214 КПК України)

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) були внесені відомості про заволодіння засобами захисту рослин, що належать на праві власності потерпілим.

(аркуш скарги 5-7)

У свою чергу, ініціатор клопотання не вніс відомостей до ЄРДР про протиправне посягання на будівлі, заявлені для арешту. Таким чином у слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування, не існує повноважень на тимчасове обмеження Конституційних прав, шляхом накладення арешту на будівлі та споруди, оскільки забороняється здійснення досудового розслідування без внесення відомостей до ЄРДР.

Згідно змісту п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За таких умов слушні заперечення представника володільців майна, про те що предметом посягання є засоби захисту рослин потерпілих, а не будівлі. Таким чином слідчий не довів що заявлені до арешту споруди мають доказове значення та відповідають критеріям, які пред`являються до речових доказів.

Вимога слідчого про накладення арешту на будівлі є передчасною і суперечить принципам (п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України) розумності та спів розмірності обмеження права власності, оскільки не проводилась інвентаризація та зустрічні перевірки, не призначено економічної експертизи. Сукупний перелік наявних недоліків викликає розумний сумнів щодо обгрунтованості самого розміру заявлених позовних вимог.

Необхідно акцентувати увагу на тому, що шкода внаслідок злочину відшкодовується винною особою у повному обсязі. Таким чином, самостійною підставою відмови у задоволенні клопотання є неправильність визначення особи відповідача-юричичної особи, так-як можлива в майбутньому майнова відповідальність буде покладена судом на винну особу (підсудного), який не є чинним або колишнім власником чи володільцем будівель та споруд.

Відсутні дані про дійсну ринкову вартість нерухомого майна, на яке пропонується накласти арешт. Ця неповнота є істотною, у зв`язку із чим виключає можливість задоволення вимог слідчого.

Відповідно ч. ч. 1-2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частин 3-4 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням; для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Враховуючи вказану процесуальну вимогу, констатую, що арешт цілісного майнового комплексу, буде невиправданим втручанням у права та свободи володільців майна, а запропонований слідчим захід забезпечення не виконає завдань цього кримінального провадження, тобто є передчасним, надмірним, не підтвердженим доказами. Можливість отримати речі та документи, що можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, забезпечується шляхом проведення: оглядів, обшуків, тимчасових доступів до речей та документів, тощо.

Завданням кримінального провадження зокрема є і відшкодування прямих дійсних збитків. Проте, оспорювання правочинів не входить до повноважень кримінального провадження. Оскільки заявлене до арешту нерухоме майно вже було перереєстровано, його подальший арешт не буде ефективним і не виконає завдань кримінального провадження, так-як визнання недійсним договору є функцією цивільного провадження.

Відмова в задоволенні цього клопотання не перешкоджає повторному зверненню до слідчого судді, за умов усунення перерахованих недоліків.

На підставі викладеного, керуючись 170, 173, 309, 371, 372, 395, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області по кримінальному провадженню 00012132 з попередньою кваліфікацією за ч. 3 ст. 190 КК України, про накладення арешту та заборону відчуження: чотирьох складів, котельні, гаража, адміністративної будівлі по АДРЕСА_1 , власниками яких є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1