н/п 1-кп/640/104/16
УХВАЛА

"23" травня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
В судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення вказаного клопотання про витребування документів та виклик свідків, просив відмовити в його задоволенні за необґрунтованістю та безпідставністю. Зазначив, що питання, викладені в клопотанні сторони захисту є не чіткими та не конкретними. Клопотання не містить обґрунтованої необхідності для допиту вищенаведених осіб співробітників правоохоронного органу в якості свідків, оскільки підстав для виклику вказаних осіб в судове засідання не мотивовані. По справі допитані всі особи, які мають процесуальний статус свідка по вказаному кримінальному провадженню, підстави, на які посилається захисник є не обґрунтованими. Також зазначив, що захисником не конкретизовані документи, які містяться в секретному томі по вказаному кримінальному провадженні які необхідно розсекретити, оскільки вказана інформація з обмеженим доступом, у зв`язку з чим вимога про розсекречування всіх матеріалів, які містяться в ньому задоволенню не підлягає. Щодо витребування інших відомостей просив відмовити за необґрунтованістю.
Суд, заслухавши думку присутніх учасників судового розгляду, перевіривши доводи, викладені сторонами провадження щодо заявлених вимог, дослідивши матеріали кримінального провадження, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, забезпечуючи створення необхідних умов для виконання сторонами їх процесуальних обов`язків і здійснення наданих ним прав приходить до висновку, що з метою всебічного, повного та неупередженого розгляду обвинувального акту, наданні сторонам провадження сприяння у доступі до матеріалів кримінального провадження, до справедливого правосуддя, вбачаються правові підстави для часткового задоволення клопотання з огляду на наступне.
Відповідно до положень ч.3 статті 333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.
Згідно вимог статті 253 КПК України, особи, конституційні права яких були тимчасово обмежені під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а також підозрюваний, його захисник мають бути письмово повідомлені прокурором або за його дорученням слідчим про таке обмеження.
Відповідно до вимог статті 254 КПК України, відомості про факт та методи проведення негласних слідчих (розшукових) дій, осіб, які їх проводять, а також інформація, отримана в результаті їх проведення, не підлягають розголошенню особами, яким це стало відомо в результаті ознайомлення з матеріалами в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу.
Вимогами ч.1 статті 256 КПК України передбачено, що протоколи щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій, аудіо- або відеозаписи, фотознімки, інші результати, здобуті за допомогою застосування технічних засобів, вилучені під час їх проведення речі і документи або їх копії можуть використовуватися в доказуванні на тих самих підставах, що і результати проведення інших слідчих (розшукових) дій під час досудового розслідування.
Порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій встановлений розділом V Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 16.11.2012 № 114/1042/516/1199/936/1687/5.
Згідно положень п.5.1 вищезазначеної Інструкції постанова слідчого, прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії та додатки до нього, протокол про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які містять відомості про факт та методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а також відомості, що дають змогу ідентифікувати особу, місце або річ, щодо якої проводиться або планується проведення такої дії, розголошення яких створює загрозу національним інтересам та безпеці, підлягають засекречуванню.
Відповідно до пунктів 5.9, 5.10 вищезазначеної Інструкції після завершення проведення негласних слідчих (розшукових) дій грифи секретності МНІ щодо їх проведення підлягають розсекреченню на підставі рішення прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, з урахуванням обставин кримінального провадження та необхідності використання матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій як доказів після проведення таких дій, у випадку, якщо витік зазначених відомостей не завдасть шкоди національній безпеці України. Таке рішення оформлюється постановою прокурора, який здійснює повноваження прокурора в конкретному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, що погоджується керівником прокуратури.
Згідно пунктів 5.11, 5.12 вищезазначеної Інструкції для розсекречення конкретних матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласної слідчої (розшукової) дії керівник органу прокуратури надсилає керівнику органу, де засекречено матеріальний носій інформації, клопотання, у якому зазначаються підстави для скасування грифа секретності, обліковий номер та назва матеріального носія інформації.
Після отримання клопотання про необхідність скасування грифів секретності матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій та відповідних документів керівником органу, де здійснювалося їх засекречування, створюється експертна комісія з питань таємниць (далі - експертна комісія), якій доручається підготовка рішень про скасування грифів секретності цих МНІ.
Згідно пунктів 5.26, 5.27, 5.30 вищезазначеної Інструкції МНІ мають бути розсекречені в максимально стислий строк, але не більше 10 діб з моменту отримання клопотання. Після розсекречення зазначених МНІ щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій приймається рішення про їх зняття з обліку в РСО та долучення до матеріалів кримінального провадження у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку. До розсекречених матеріалів доступ надається разом з іншими матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, з метою перевірки доказів обвинувачення на предмет допустимості, вбачаються правові підстави для часткового задоволення клопотання сторони захисту в частині надання суду даних про підстави надання дозволу на проведення оперативно-розшукових дій по вказаному кримінальному провадженню.
Таке правозастосування відповідатиме практиці Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.
З наданих та долучених до матеріалів справи протоколів про результати негласних (слідчих) розшукових дій встановлено, що зазначені негласні слідчі розшукові дії були проведені на підставі ухвал слідчого судді Апеляційного суду Харківської області № 4334т від 03.04.2015 року, № 4371 від 06.04.2015 року, № 4334т від 03.04.2015 року.
В частині клопотання захисника щодо витребування інших документів необхідно відмовити, оскільки захисником не наведено достатніх підстав вважати, що витребувані документи самі по собі або в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження мають суттєве значення у кримінальному провадження, а також, що ці документи мають важливе значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Окрім цього, вирішуючи питання про виклик в судове засіданні та допит в якості свідків всіх співробітників поліції, які приймали участь під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження, а також особи, яка здійснювала контрольну закупку наркотичних засобів, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання в цій частині, оскільки захисником належним чином не обґрунтовано підстави та не вказано обставини для з`ясування яких конкретно у сторони захисту виникла необхідність у допиті цих осіб, правова позиція захисника в цій частині клопотання не аргументована, чітко не сформульована та позбавлена процесуальної доцільності в цій редакції клопотання, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання захисника про виклик вказаних осіб слід відмовити за необґрунтованістю та невмотивованістю.
На підставі наведеного, керуючись вимогами статей 333, 350 КПК України, суд, -
1) постанови про проведення оперативних закупівель;
2) клопотання УБНОН ГУМВС України в Харківській області, які подавались до Апеляційного суду Харківської області про надання до дозволу на проведення негласних (слідчих) розшукових дій щодо тимчасового обмеження конституційних прав громадян;
3) рішення Апеляційного суду Харківської області, які були прийняті за результатами розгляду зазначених клопотань по вказаному кримінальному провадженні.
Після отримання вказаних матеріалів надати можливість сторонам провадження ознайомитися зі змістом цих документів.
В іншій частині у задоволенні клопотання - відмовити.
Встановити строк виконання судового доручення до 16 червня 2016 року.
Копію ухвали направити до прокурати Харківської області для організації її виконання.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне судове рішення.

Суддя Київського районного суду
м. Харкова ОСОБА_1