У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 грудня 2016 року Жовтневий районний суд
міста Дніпропетровська
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасметалстіл» про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016, -

ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Кривбасметалстіл» звернулося до суду із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в рамках здійснення досудового слідства кримінального провадження № 0000195 від 10 березня 2016 ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016 року накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Кривбасметалстіл», відкритих у АКІБ «Укрсиббанк», у тому числі на рахунках № 27585-відкритому 22 квітня 2014 року, № НОМЕР_1 відкритому 15 липня 2010 року, № НОМЕР_2 відкритому 22 грудня 2006 року, № НОМЕР_3 відкритому 18 лютого 2016 року, та інших рахунках, а також заборону проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.

Директор ТОВ «Кривбасметалстіл» ОСОБА_3 надав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі та без фіксації технічними засобами, просив задовольнити клопотання.

Прокурор ОСОБА_4 надав суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі та відмовити в задоволенні клопотання.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016 року накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Кривбасметалстіл», відкритих у АКІБ «Укрсиббанк», у тому числі на рахунках № 27585-відкритому 22 квітня 2014 року, № НОМЕР_1 відкритому 15 липня 2010 року, № НОМЕР_2 відкритому 22 грудня 2006 року, № НОМЕР_3 відкритому 18 лютого 2016 року, та інших рахунках, а також заборону проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 4 ч 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.

Вирішуючи вимоги заявника у судовому засіданні, а також приймаючи до уваги відсутність законодавчо визначених підстав для подальшого арешту грошових коштів, а також те, що у кримінальному провадженні не встановлено осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не встановлено достатніх підстав вважати, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, суд вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Вирішуючи вимоги заявника слід зазначити, що сукупність даних, які містяться у матеріалах судового провадження свідчить про те, що у кримінальному провадження, яке 10 березня 2016 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, службові особи ТОВ «Кривбасметалстіл» не є підозрюваними та не мають будь-якого процесуального статусу у цьому кримінальному провадженні. Зазначені обставини підтверджуються вивченими судом матеріалами справи. Органом досудового розслідування на час розгляду клопотання про скасування арешту таких відомостей і підтверджуючих документів не надано. Крім того, слід також звернути увагу на те, що у матеріалах за клопотанням відсутні будь-які дані про те, що злочинними діями завдана шкода, а також дані про те, що заявлено цивільний позов.

До того ж, слідчий суддя вважає за необхідне послатися на приписи п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

З огляду на це слід зазначити, що подальший арешт грошових коштів за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання належних йому грошових коштів, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Ураховуючи викладене, вимоги клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016 на грошові кошти, підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Кривбасметалстіл» про скасування арешту, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016, задовольнити.

Арешт, у справі № 201/15701/16-к (провадження 1кс/201/9360/2016), накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 09 листопада 2016 на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Кривбасметалстіл», відкритих у АКІБ «Укрсиббанк», у тому числі на рахунках № 27585-відкритому 22 квітня 2014 року, № НОМЕР_1 відкритому 15 липня 2010 року, № НОМЕР_2 відкритому 22 грудня 2006 року, № НОМЕР_3 відкритому 18 лютого 2016 року, та інших рахунках, а також заборону проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1