У Х В А Л А

30.05.2016 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю скаржника ОСОБА_2 та його представника - ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 на постанову слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000063 від 08.04.2016 року, -

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 зі скаргою на постанову слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000063 від 08.04.2016 року, мотивуючи її наступним.

11 травня 2016 року ОСОБА_2 подав слідчому клопотання про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні.

13.05.2016 року слідчим СВ прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання щодо визнання ОСОБА_2 потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

З огляду на те, що вказане рішення слідчого про відмову у визнанні його потерпілим скаржник вважає передчасним, необґрунтованим, просить суд скасувати постанову слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000063 від 08.04.2016 року та зобов`язати слідчого допитати ОСОБА_2 в якості потерпілого у даному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні скаржник та його представник підтримали подану ними скаргу та просили її задовольнити з підстав, викладених у змісті скарги.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, хоч повідомлялись про дату та час судових засідань, причина неявки суду невідома.

Заслухавши пояснення скаржника та його представника, дослідивши матеріали скарги, суд приходить до наступного.

В судовому засіданні на підставі наявних матеріалів справи та пояснень учасників судового процесу встановлено, що в провадженні слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 знаходиться кримінальне провадження 0000063 від 08.04.2016 року, яке порушено за заявою адвоката ОСОБА_2 про перешкоджання йому прокурором Тячівської місцевої прокуратури у здійснення правомірної діяльності захисника за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України.

11.05.2016 року в рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_2 звернувся до слідчого з клопотанням про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні.

Постановою слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 від 13.05.2016 року відмовлено скаржнику у визнанні його потерпілим у кримінальному провадженні 0000063 з тих підстав, що скаржником не наведено жодних відомостей(доказів) про те, що кримінальним правопорушенням, яке є предметом досудового розслідування, ОСОБА_2 , завдано яку-небудь шкоду.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченого цим Кодексом.

Зі змісту скарги вбачається, що скаржник не згодний з постановою слідчого ОСОБА_4 від 13.05.2016 року про відмову у визнанні його потерпілим.

Згідно ст. 55 КПК фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, є потерпілим у кримінальному провадженні. Права та обов`язки потерпілого виникають з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення.

Ч. 1 вказаної норми закону визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушення завдано моральної шкоди.

Фактично, шкода це об`єктивна категорія, що являє собою ті зміни, які настали в майновому, фізичному, психічному, моральному стані особи внаслідок вчинення злочину.

Під час судового розгляду потерпілий бере участь у безпосередній перевірці доказів, підтримує обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення, висловлює свою думку стосовно призначення покарання обвинуваченому, а також при вирішенні питання про за- стосування примусових заходів медичного або вихов- ного характеру.

В основі набуття фізичною чи юридичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактичної (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальної (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого). Перевірка, розгляд та вирішення такої заяви законом не передбачаються, тому статусу потерпілого особа набуває автоматично за наявності вказаних вище умов.

Поняття видів шкоди, що можуть бути завдані потерпілому, визначається зоконодавцем з урахуванням положень цивільного і кримінального права. При визначенні шкоди як підстави для визнання особи потерпілим необхідно виходити із того, що шкода має бути безпосередньо спричинена особі кримінальним правопорушенням. Також необхідно враховувати, що факт заподіяння шкоди кримінальним правопорушенням може бути остаточно встановлений лише обвинувальним вироком суду. Таким чином, на момент визнання особи потерпілим необхідно виходити із презумпції заподіяння шкоди кри- мінальним правопорушенням, враховуючи достатні дані про такий факт. При цьому для визнання особи потерпілим достатньо спричинення особі якогось одного із перелічених видів шкоди, хоча кримінальне правопорушення, як правило, спричиняє кілька видів шкоди. Набуття особою процесуального статусу потерпілого здійснюється лише на підставі вільного волевиявлення особи, яке відбувається в активній формі. Процесуальною формою такого волевиявлення може бути: подання особою заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, яка підлягає внесенню до ЄРДР та служить передумовою для початку досудового розслідування; подання заяви про залучення її до провадження як потерпілого, яка підлягає обов`язковому прийняттю і реєстрації. Така заява має містити дані про потерпілого (фізичну чи юридичну особу), кримінальне провадження, до якого вона має бути залучена, зазначення і обґрунтування підстав для набуття статусу потерпілого, чітко висловлене клопотання про залучення її до кримінального провадження як потерпілого. Заява подається до органу чи посадової особи, яка в даний момент здійснює кримінальне провадження: під час досудового розслідування до слідчого чи прокурора, а під час судового провадження до суду. За відсутності волевиявлення на визнання особи потерпілим у кримінальному провадженні така особа не може бути визнана потерпілим. У разі необхідності вона може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_2 звернувся до Прокурора Закарпатської області із заявою про вчинене кримінальне правопорушення, яка відповідно була внесена до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськарйонного суду від 29.03.2016 року та служила передумовою для початку досудового розслідування фактів перешкоджання скаржнику прокурором Тячівської місцевої прокуратури у здійснення правомірної діяльності захисника за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 397 КК України.

З огляду на те, що права потерпілого визначають обсяг та межі його дозволеної і гарантованої поведінки у кримінальному провадженні і відповідно широкий обсяг прав, якими наділяється потерпілий, покликані забезпечити його активну участь у кримінальному провадженні, що, у свою чергу, необхідне для повного виконання завдань кримінального провадження, визначених у ст. 2 КПК, гарантоване законом право потерпілого подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду покликане забезпечити його активну участь у доказуванні, слідчий суддя приходить до переконання, що визнання ОСОБА_2 потерпілим у вказаному кримінальному провадженні гарантує повний та всебічний розгляд наведених скаржником фактів вчиненого кримінального правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку, що скарга є обґрунтованою і такою, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 24, ч.1-2 ст. 40,55, 94 ч. 1,ст. 303, 304,306, 307 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Скасувати постанову слідчого в особливо важливих справ слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 від 13.05.2016 року про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні № 0000063 від 08.04.2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1
.