Яготинський районний суд Київської області
ун. № 382/597/16-к
пр. № 1-кс/382/64/16
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 квітня 2016 року слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження - слідчого Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Яготині Київської області клопотання слідчого Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000183 від 24 березня 2016 року,
в с т а н о в и в:
Слідчий Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із вказаним клопотанням. Клопотання погоджено прокурором.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначала, що 23 березня 2016 року, вранці (точного часу досудовим розслідуванням встановити не вдалось), ОСОБА_4 шляхом вільного доступу зайшов на територію домоволодіння свого знайомого ОСОБА_5 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , привітатись. Після того, як ОСОБА_4 зрозумів, що господар будинку відсутній, так як двері будинку були прикриті та підперті віником, у нього виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення інвалідного візка, який знаходився на території вказаного домоволодіння, щоб потім використати його у власних цілях.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи на території домоволодіння ОСОБА_5 , діючи таємно, умисно та з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що його дії носять незаконний та протиправний характер, скориставшись відсутністю власника, озирнувшись навколо та переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 викрав належний потерпілому ОСОБА_5 інвалідний візок, вартістю 2666 грн. 67 коп., а саме викотив вказаний інвалідний візок з двору ОСОБА_5 . Викраденим майном ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд.
У результаті злочинних дій ОСОБА_6 потерпілому ОСОБА_5 заподіяно матеріальну шкоду на загальну суму 2666 грн. 67 коп.
Таким чином, своїми умисними діями, які проявились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 КК України.
Посилаючись на те, що 06 квітня 2016 року відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України ОСОБА_5 передано на відповідальне зберігання інвалідний візок ДККС 1 01, належний останньому, з метою забезпечення збереження речового доказу інвалідного візка ДККС 1 01, необхідно накласти на нього арешт, просила накласти арешт на майно, належне потерпілому ОСОБА_5 , а саме: інвалідний візок ДККС 1 01.
У судовому засіданні слідчий Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 підтримала заявлене клопотання та просила його задовольнити. Крім того, пояснила, що візок є уживаним, а тому документи на нього відсутні.
ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.
Заслухавши доводи слідчого, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з положеннями ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вилучене майно, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, є предметом кримінального правопорушення, містить на собі сліди кримінального правопорушення та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.
Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України,
у х в а л и в:
Клопотання слідчого Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти арешт на майно, належне ОСОБА_5 , а саме: інвалідний візок ДККС 1 01.
Обов`язок по виконанню ухвали покласти на слідчого Яготинського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1