У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2016 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю
заявника ОСОБА_3 ,
представника заявника ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000003 від 11.01.2016 року, -

В С Т А Н О В И В:
25.07.2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту, накладеного на грошові кошти в сумі 41000 доларів США, які вилучені 24.02.2016 року під час обшуку в службовому приміщенні ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , в обґрунтування поданого клопотання зазначала, що ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11.07.2016 року було частково задоволено клопотання старшого детектива Національного бюро другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , накладено арешт на майно ОСОБА_6 , в тому числі грошові кошти в сумі 41000 доларів США.

Також свої вимоги обґрунтовувала тим, що під час досудового розслідування детективам НАБУ достовірно встановлено, що 26 січня 2016 року я передала на зберігання ОСОБА_6 грошові кошти в сумі 41000 доларів США. Зазначає, що факт накладення арешту на грошові кошти, які ніякого відношення до розслідуваного кримінального провадження не мають, порушує її права, створює важкі фінансові труднощі для її сім`ї.
Вважає, що арешт накладений на грошові кошти необґрунтовано, оскільки детективом не надано правових підстав для арешту майна, а розгляд клопотання про арешт майна розглянуто без її виклику в суд.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_4 доводи клопотання підтримав та просив їх задовольнити з наведених у ній підстав. Зазначив, що вказана сума грошових коштів не є предметом злочину та здобута законним шляхом.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав на те, що грошові кошти в сумі 41000 доларів США є предметом кримінального правопорушення, визнанні речовими доказами та відповідають критеріям ст. 98 КПК України. Крім того, санкція статті передбачає конфіскацію майна, а тому, з метою забезпечення конфіскації майна підозрюваного ОСОБА_6 , арешт накладений на грошові кошти є необхідним під час досудового розслідування.

Заслухавши думку представника заявника та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що на ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11.07.2016 року було частково задоволено клопотання старшого детектива Національного бюро другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 ; накладено арешт на майно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі набуте ним в шлюбі з ОСОБА_8 , а саме: грошові кошти в сумі 46100 доларів США. Які вилучені 24.02.2016 року під час обшуку в службовому приміщенні, за адресою: АДРЕСА_2 ; ? частини квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; грошові кошти в сумі 1500 доларів США (які підлягають спеціальній конфіскації: ідентифіковані як предмет злочину), а саме: 15 купюр номіналом 100 доларів США кожна, з номером: КВ53128529JB2, KB53128520JB2, KB80163185BB2, LJ77590211AJ10, LD05840896DD4, LB84704994MB2, LB54235948AB2, LL38205630DL10, LF42444897EF6, LK78318467CK11, LB37786785CB2, LH20973615CH8, LH20973616CH8, RB53128543JB2, KJ40958534AJ10.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено не обґрунтовано.

Враховуючи вимоги ст.ст. 170,171 КПК України, та з огляду на те, що на момент розгляду клопотання про скасування арешту майна, жодним особам не повідомлено про підозру, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт накладено не обґрунтовано, а тому подане заявником клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, оскільки слідчим не доведено, що дані грошові кошти отримано внаслідок кримінально протиправної діяльності.
Керуючись ст.ст. 170-174, 235, 237, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Арешт накладений на грошові кошти, що належать ОСОБА_3 в сумі 41000 (сорок одна тисяча) доларів США, які були вилучені 24.02.2016 року під час обшуку в службовому приміщенні ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 скасувати.
Виконання ухвали про скасування арешту майна негайно доручити детективу та прокурору.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1