печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2747/14-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2014 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу, яка подана ОСОБА_3 , на бездіяльність Генеральної прокуратури України та прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про злочини, -

В С Т А Н О В И В :
У провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність Генеральної прокуратури України та прокуратури м. Києва щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування доводів скарги ОСОБА_3 посилається на те, що 23.01.2014 він звернувся до ГСУ СБУ із заявами про вчинення, на його думку, службових злочинів судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у судовому розгляді проваджень № № 757/34820/13-к, 757/34821/13-к.

ОСОБА_3 зазначив, що СБУ переслала заяву без внесення відомостей в ЄРДР до Генеральної прокуратури України, яка у свою чергу переслала до прокуратури м. Києва.

Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, даних про те, що дані за заявою ОСОБА_3 внесено до ЄРДР не отримав.

Посилаючись на відсутність інформації про внесення відомостей за вищезазначеною заявою до ЄРДР, ОСОБА_3 просить зобов`язати внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, визнати протизаконною бездіяльність.

Заслухавши 13.03.2014 пояснення особи, що подала скаргу, ОСОБА_3 в обґрунтування доводів та вимог скарги, заперечення прокурора Генеральної прокуратури України, вивчивши скаргу та надані сторонами документи, приходжу до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що 23.01.2014 ОСОБА_3 звернувся до ГСУ СБУ із заявами про вчинення, на його думку, службових злочинів судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у судовому розгляді проваджень № № 757/34820/13-к, 757/34821/13-к.

Листом Генеральної прокуратури України від 30.01.2014 № 06/1-1255-03 за підписом заступника начальника першого відділу управління наглядової діяльності у кримінальних провадженнях слідчих органів прокуратури ОСОБА_5 особу, що подала скаргу, ОСОБА_3 повідомлено, що заяви №№ 221, 222 від 23.01.2014, що надійшли від Головного слідчого управління СБ України за вхідними № С-68-сг щодо неправомірних, на думку ОСОБА_3 , дій судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 для організації розгляду, відповідно до вимог чинного законодавства, направлено до прокуратури м. Києва.

Прокурором у судовому засіданні 13.03.2014 подано копію листа прокуратури м. Києва від 10.02.2014 № 17/р/р-1572813 за підписом слідчого в ОВС першого слідчого відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , відповідно до змісту якого заява ОСОБА_3 про злочини №№ 221, 222 від 23.01.2014 розглянуто у порядку Закону України «Про звернення громадян», оскільки обставини викладені у зверненнях ОСОБА_3 не відповідають вимогам ст. 214 КПК України.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Незважаючи на те, що подану заяву ОСОБА_3 вважає «заявами про злочин», останні за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення кримінального правопорушення суддею Шевченківського районного суду м. Києва під час розгляду провадження за скарги ОСОБА_3 .

По суті заяв вбачається, що ОСОБА_3 просить внести відомості щодо вчинення, на його думку, суддею Шевченківського районного суду м. Києва кримінального правопорушення, в результаті його незгоди з процесуальними діями.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку визначеному процесуальним законом.

Незгода з рішенням судів сама по собі не може вказувати на наявність у діях судді ознак злочину.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає, що скарга є необґрунтованою, тому відмовляє у задоволенні скарги.

Виходячи з вищевикладеного, керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Скаргу, яка подана ОСОБА_3 , на бездіяльність ОСОБА_3 , на бездіяльність Генеральної прокуратури України та прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про злочини залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1