Справа № 640/573/16-к
н/п 1-кс/640/322/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

встановив:
14 січня 2016р. до суду надійшло клопотання слідчого СВ Київського ВП ГУНПУ в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна, вилученого 14.01.2016р. під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 165-А, а саме: належних ОСОБА_4 двох лотерейних терміналів.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, доходить наступного:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Крім того, відповідно ч.2 ст. 237 КПК України передбачає, що огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Оскільки, відповідно договору оренди №310815 від 31.08.2015р., ФОП ОСОБА_4 орендує приміщення, що відповідно ч.2 ст. 237 КПК України, вказане приміщення є «іншим володінням особи», огляд якого мав проводитись за правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Втім, у клопотанні відсутнє посилання на процесуальний документ на підставі якого проведений огляд.
Клопотання містить суперечливі данні щодо власника вилученого майна. Так, при зазначенні в тексті клопотання володіння ОСОБА_4 вказаним майном на підставі договору оренди майна з ТОВ «Брента 2014», власником майна вказаний саме гр. ОСОБА_4 , а не вказана юридична особа.
Всупереч вищенаведених вимог ч.2 ст.171 КПК України, у матеріалах клопотання відсутні доку менти, що підтверджують право власності ОСОБА_4 на майно, яке слідчий просить арештувати.
Також клопотання не місить адреси власника, що фактично унеможливлює повідомлення власника про розгляд клопотання, тобто, виконання судом вимог ч.1 ст. 172 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою суду не здійснюється, відповідно положень ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 107,170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя