У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.02.2015 м. Ужгород

Апеляційний суд Закарпатської області в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.01.2015 року.

Цією ухвалою задоволено клопотання старшого прокурора відділу прокуратури Закарпатської області та відсторонено від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ на час досудового розслідування на строк 2 місяці, тобто до 19.03.2015 року:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , не судимого, одруженого, що має на утриманні малолітню дитину, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 354 КК України.

З ухвали слідчого суді вбачається, що ОСОБА_7 , працюючи в лікувальній установі в хірургічному відділені №1 Ужгородської центральної міської клінічної лікарні на посаді лікаря хірурга, що знаходиться за адресою: м. Ужгород вул. Грибоєдова 20, не будучи службовою особою, оскільки не наділений організаційно розпорядчими та адміністративно господарськими функціями, 19.11.2014 та 17.01.2015 вчинив корупційний злочин за таких обставин.

Так, 19.11.2014, у період часу з 13 год. по 13 год. 20 хв., лікар хірург ОСОБА_7 , знаходячись у кафе Сакура за адресою м. Ужгород вул. Минайська, 8, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого протиправного збагачення, під час розмови із ОСОБА_9 , який звернувся до нього з тим щоб отримати виписку з історії хвороби ОСОБА_10 , яка у період з 19.05.2010 по 28.05.2010 року проходила лікування в Ужгородській ЦМКЛ із діагнозом спайкова хвороба органів черевної порожнини, гостра кишкова непрохідність, і ОСОБА_7 був її лікуючим лікарем, висунув ОСОБА_9 вимогу про те, що за оформлення та видачу з медичної картки ОСОБА_10 виписки, він повинен сплатити йому неправомірну вигоду в розмірі 3000 грн., на що ОСОБА_9 вимушений був погодитись, оскільки усвідомлював, що видача виписки з історії хвороби залежить від ОСОБА_7 , так як він був лікуючим лікарем ОСОБА_10 ..

Після чого, у цей же день об 13 год. 20 хв., ОСОБА_7 реалізовуючи свій злочинний намір щодо протиправного особистого збагачення до кінця, знаходячись на терасі вищевказаного кафе Сакура, одержав від ОСОБА_9 частину раніше обумовленої суми неправомірної вигоди в розмірі 2000 грн., за виготовлення та видачу виписки із медичної картки ОСОБА_10 ..

-2-

В подальшому, 17.01.2015 приблизно об 14 год., лікар хірург ОСОБА_7 продовжуючи свою протиправну діяльність, діючи умисно, з корисливих мотивів, знаходячись у приміщенні піцерії Чілі Піца, за адресою м. Ужгород вул.. Бестежева, 9, пред`явивши ОСОБА_9 оформлену ним виписку з історії хвороби ОСОБА_10 , зазначив, що надасть йому виписку з історії хвороби лише при умові сплати йому решти обумовленої суми неправомірної вигоди в розмірі 1000 грн.. Чим, у такий спосіб умисно створив умови за яких ОСОБА_9 вимушений був погодитись на сплату решти суми неправомірної вигоди в розмірі 1000 грн..

Після чого, у цей же день приблизно об 17 год. 55 хв., лікар хірург ОСОБА_7 , доводячи до кінця свій злочинний намір, умисно, з корисливих мотивів, знаходячись перед приміщенням вказаної піцерії Чілі Піца, одержавши від ОСОБА_11 решту ним раніше обумовленої суми неправомірної вигоди у розмірі 1000 грн., передав останньому виготовлений ним дублікат виписки з медичної картки №4956/1031 стаціонарного хворого ОСОБА_10 , щодо проходження нею в період з 19.05.2010 по 28.05.2010 року лікування в Ужгородській ЦМКЛ з діагнозом спайкова хвороба органів черевної порожнини, гостра кишкова непрохідність, після чого був викритий працівниками УБОЗ УМВС України в Закарпатській області на місці вчинення злочину.

Таким чином, за період з 19.11.2014 по 17.01.2015 року, лікар хірург ОСОБА_7 вимагав та одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в загальному розмірі 3000 грн., за виготовлення та видачу дублікату виписки з історії хвороби ОСОБА_10 ..

Ухвала слідчого судді мотивована тим, що в матеріалах кримінального провадження наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 , перебуваючи на посаді лікаря - хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ підозрюваний ОСОБА_7 , з використанням своєї посади може продовжувати вчиняти корупційні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема, впливати на свідків у кримінальному провадженні, заявника ОСОБА_9 , який викрив його протиправні дії та посадових осіб Ужгородської ЦМКЛ, які на даний час не допитані, враховуючи, відсутність негативних наслідків відсторонення обвинуваченого від посади для інших осіб, такі не доведені, а тому досягнути завдання кримінального судочинства неможливо без відсторонення від посади.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді від 21.01.2015 року скасувати й постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання прокурора про відсторонення ОСОБА_7 від посади. Уважає ухвалу необґрунтованою та незаконною. Указує, що клопотання прокурора не відповідає вимогам ч.2 ст. 155 КПК України. Прокурором не доведено мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження, який полягає у відстороненні від посади, оскільки об`єктивні обставини кримінального провадження свідчать про те, що потреби у відстороненні ОСОБА_7 від посади немає. На даний час, як слідує із клопотання заявник ОСОБА_9 є допитаним, існують інші матеріали кримінального провадження, так як слідство по справі триває з 18.11.2014 року по теперішній час, що не позбавляло сторону обвинувачення мати достатньо можливостей зібрати докази винуватості підозрюваного ОСОБА_7 в разі їх наявності. Документами по справі підтверджено і встановлено, зокрема, в ухвалі слідчого судді від 21.01.2014 року про обрання запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 4872 грн., що підозрюваний ОСОБА_7 отримує заробітну плату у розмірі 2000 грн., одружений, має на утриманні малолітню дитину, дружину, яка

-3-

знаходиться у відпустці по догляду за дитиною. Тому, не зрозумілим є обмеження конституційного права на працю підозрюваного ОСОБА_7 шляхом застосування до нього відсторонення від посади, що унеможливлює утримання ним своєї сім`ї: дитини віком 1 рік і 2 місяці й дружини, що доглядає дитину, позаяк ОСОБА_7 є єдиним годувальником у сім`ї. Посилання прокурора в клопотанні, як і слідчого судді в оскаржуваній ухвалі на ст.22 Закону України Про засади запобігання і протидії корупції від 07.04.2011 №3206 - VI є недоречним, позаяк зазначений закон втратив чинність згідно з п.п. 1 п.4 Розділу XIII/Прикінцеві положення/Закону України Про запобігання корупції від 14.10.2014 року №1700- VII. Закон України Про засади запобігання корупції від 14.10.2014 року №1700 VII, відповідно до п.1 Розділу XIII/Прикінцеві положення / набрав чинності з 26.10.2014 року, позаяк був офіційно опублікований у виданні Голос України 25.10.2014 року №206. Пунктом 3 Розділу XIII/Прикінцеві положення / Закону України Про запобігання корупції від 14.10.2014 року №1700 VII визначено, що до приведення у відповідність із цим Законом законодавчі акти та інші нормативно правові акти застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону. Указана стаття встановлює порядок відсторонення від посади й виконання повноважень тільки особи, яка повідомлена про підозру у вчиненні нею злочину в сфері службової діяльності. ОСОБА_7 підозрюється у вчинення злочину, який не відноситься до розділу злочинів вчинених у сфері службової діяльності, а отже відсутні в сукупності будь-які правові підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_7 такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника адвоката ОСОБА_6 на підтримання апеляційної скарги, думку прокурора про обґрунтованість ухвали слідчого судді щодо відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 від посади лікаря-хірурга, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу.

Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.

За змістом даної статті відсторонення від посади є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Застосування такого заходу допускається, якщо слідчий, прокурор доведе, що: існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для відсторонення від посади; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертаються із клопотанням.

При цьому відсторонення від посади не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе слідчому судді (суду), що: існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою до його застосування; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у відповідному клопотання слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, задля виконання якого слідчий, прокурор звертається із таким клопотанням (ст.132 КПК).

-4-

Вимогами ст.155 КПК України встановлено, що особливу увагу необхідно звернути на наявність у визначених законом достатніх підстав для відсторонення особи від посади, тобто застосування до особи саме такого заходу забезпечення кримінального провадження. Необхідність відсторонення особи від посади спричинено передусім тим, що підозрюваний, обвинувачений, перебуваючи на посаді, використав своє службове становище для сприяння вчиненню кримінального правопорушення.

Відсторонення від посади може бути викликано й тим, що підозрюваний, обвинувачений, перебуваючи на посаді та використовуючи своє службове становище, продовжуватиме злочинну діяльність, знищить чи підробить речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, у тому числі і й тих, які перебувають у його підпорядкуванні, або протиправно перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені обставини повинні бути встановленні під час досудового розслідування (судового розгляду), підтверджуватись показаннями свідків, документами, іншими матеріалами. Інформація про це має відображатися у тексті клопотання прокурора, слідчого.

Згідно ч.2 ст.157 КПК України при вирішенні питання про відсторонення від посади слідчий суддя, суд зобов`язаний врахувати такі обставини: правову підставу для відсторонення від посади; достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; наслідки відсторонення від посади для інших осіб.

Як убачається з матеріалів судового провадження, слідчий суддя, розглядаючи клопотання старшого прокурора відділу прокуратури Закарпатської області про відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ указані вище вимоги закону не виконав, як не виконав їх і старший прокурор при внесенні такого подання на розгляд слідчого судді.

Колегія суддів уважає, що слідчий суддя, прийшовши до висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_7 перебуваючи на посаді лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ із використанням своєї посади може продовжити вчиняти корупційні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема, впливати на свідків - заявника ОСОБА_9 , який викрив його протиправні дії, та посадових осіб Ужгородської ЦМКЛ, які на час розгляду клопотання не допитані, та відсутність негативних наслідків відсторонення від посади для інших осіб, ці висновки належним чином не вмотивував.

Також, апеляційний суд уважає, що прокурор при розгляді клопотання слідчим суддею про відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 від посади лікаря хірурга не довів наявність підстав передбачених ст.155 КПК України для відсторонення останнього від посади, обставини викладені в клопотанні під час досудового розслідування та розгляду клопотання слідчим суддею не встановлені та не підтверджені жодними показаннями свідків, документами та іншими матеріалами кримінального провадження. Не доведено, що відсторонення від посади підозрюваного необхідно для припинення або запобігання протиправній поведінці підозрюваного, наявність ризиків відносно того, що останній, перебуваючи на посаді лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ може впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, зокрема, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

-5-

Наявність указаних ризиків у клопотанні про відсторонення підозрюваного від посади спростовується ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.01.2015 року, якою при обранні запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_7 ці ризики були враховані й визнані такими, що давали підстави для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу та забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Колегія суддів приходить до висновку, що доводи захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 про відсутність будь яких правових підстав для застосування до останнього такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, знайшли своє підтвердження, що зумовлює скасування ухвали слідчого судді та постановлення апеляційним судом нової ухвали.

Так, згідно ст.43 Конституції України кожен громадянин має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду діяльності, а також гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

У зв`язку із цим будь-які обмеження щодо реалізації зазначеного права, у тому числі і відсторонення особи від посади під час кримінального провадження, повинні здійснюватися виключно з підстав та у порядку, передбачених КПК України.

Таким чином, ухвала слідчого судді про відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 від посади лікаря - хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ на час досудового розслідування на строк 2 місяці не відповідає вимогам ст. ст. 154, 155, 157 КПК України та порушує вимоги ст. 43 Конституції України.

Ураховуючи, що прокурор не довів наявність підстав для відсторонення від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ ОСОБА_7 , слідчий суддя не вмотивував висновків про наявність достатніх підстав уважати, що підозрюваний, перебуваючи на посаді може продовжувати вчиняти корупційні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню, зокрема, впливати на свідків у кримінальному провадженні - заявника ОСОБА_9 , а також те, що ОСОБА_7 одружений, є єдиним годувальником в сім`ї, має на утриманні малолітню дитину 2013 року народження, дружину, яка знаходиться у відпустці по догляду за дитиною, виконання останнім свого професійного обов`язку є єдиним джерелом доходів сім`ї, останній за час роботи зарекомендував себе з позитивної сторони, своїми професійними діями перебуваючи на роботі не може перешкоджати проведенню досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо нього, апеляційний суд приходить до висновку що у задоволенні клопотання старшого прокурора відділу прокуратури Закарпатської області про відсторонення підозрюваного ОСОБА_7 від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ слід відмовити.

Відповідно до ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін; скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Керуючись ст. ст. 154 -157, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити.

-6-

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.01.2015 року про відсторонення ОСОБА_7 від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ на час досудового розслідування на строк два місяці скасувати.

В задоволенні клопотання старшого прокурора відділу прокуратури Закарпатської області про відсторонення від посади лікаря хірурга хірургічного відділення №1 Ужгородської ЦМКЛ ОСОБА_7 на час досудового розслідування на строк 2 місяці, тобто до 19.03.2015 року відмовити.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: