Справа №705/983/26
УХВАЛА

про закінчення підготовчого провадження

та призначення до судового розгляду

19.02.2026 м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (у режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Осітна Уманського району Черкаської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця, який призваний за мобілізацією, перебуває на посаді радіо телефоніста лінійного наглядача відділення зв`язку взводу управління 2 мінометної батареї 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , військове звання солдат, зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 408, ч. 1 ст. 396 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 408, ч. 1 ст. 396 КК України.

Суд, вислухавши прокурора, який вважав, що кримінальне провадження може бути призначене до судового розгляду, інших учасників підготовчого судового засідання, які підтримали думку прокурора, вважає за можливе призначити провадження до судового розгляду, оскільки воно згідно зі ст. ст. 32, 33 КПК України підсудне Уманському міськрайонному суду Черкаської області, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складені відповідно до вимог ст. 291 КПК України, підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено.

Прокурор вважав, що судовий розгляд слід проводити у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, обвинуваченого та захисника.

Обвинувачений та захисник обвинуваченого в цій частині погодилися з прокурором.

Крім того, прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просив продовжити щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Зазначив, що причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому не тяжкого та особливо тяжкого злочинів повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами. Також вказав, що ризики, які стали підставою для застосування вказаного запобіжного заходу під час досудового розслідування, не зменшилися та продовжують існувати, а саме, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Захисник ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу поклався на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні підтримав думку захисника.

Суд, вислухавши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , думку інших учасників підготовчого судового засідання з приводу клопотання прокурора, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26.11.2025 обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено ухвалою слідчого судді від 20.01.2026 по 24 лютого 2025 року включно.

На даний час у судовому провадженні, що перебуває в Уманському міськрайонному суді Черкаської області, судовий розгляд ще не розпочатий, не з`ясована позиція обвинуваченого, не встановлений порядок дослідження доказів. Таким чином, станом на 19.02.2026 розглянути справу по суті не виявляється можливим.

Тому суд лише перевіряє доцільність продовження строку тримання під вартою з перевіркою обґрунтованості наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що на даний час сторона обвинувачення належним чином обґрунтувала наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу на стадії досудового розслідування, а також наявність обставин, які вказують, що заявлені ризики не зменшились.

А саме суд враховує, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від суду. Зазначене виходить із сукупності встановлених відомостей, що може доводити або спростовувати вірогідність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на порушення відповідних обов`язків. ОСОБА_4 усвідомлює, що обвинувачується у вчиненні низки кримінальних правопорушень, зокрема, особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років. Тяжкість та невідворотність вказаного покарання може спонукати обвинуваченого ОСОБА_4 до переховування, зміни місця проживання, пов`язаного з виїздом до іншої країни, виїзду до непідконтрольних на даний час територій України. Крім того, обвинувачений не має сталих соціальних зв`язків, шлюбу, не має постійного джерела прибутку. Разом з цим, після вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 396 КК України, ОСОБА_4 з місця вчинення зник.

Ризик впливу на свідків полягає в тому, що особи свідків відомі обвинуваченому, що спонукатиме ОСОБА_4 до впливу на них з метою зміни чи спотворення ними своїх показань задля уникнення обвинуваченим кримінальної відповідальності чи її пом`якшення. Заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. У зв`язку з чим достатня вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки, не будучи обмеженим у вільному доступі до інших осіб, обвинувачений може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Тому суд доходить висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора, оскільки застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти наявним ризикам.

При цьому суддя враховує, що відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1142, 258-2586, 260, 261, 402-45, 407, 408, 229, 437-4421 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

У свою чергу, відповідно до ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142, 258-2586, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується, в тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, суд не визначає розмір застави.

Інших клопотань, зокрема про здійснення судового виклику певних осіб для допиту в судовому засіданні та витребування речей чи документів сторони кримінального провадження не заявляли, водночас відповідно до вимог ст. 350 КПК України учасники судового провадження не позбавлені права заявити клопотання під час судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 194, 199, 314, 331, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закінчити підготовче провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 408, ч. 1 ст. 396 КК України.

Призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 годину 00 хвилин 16 березня 2026 року в залі судових засідань Уманського міськрайонного суду Черкаської області за адресою: вул. Кизила Андрія, 18, м. Умань Черкаської області.

Судовий розгляд здійснювати суддею одноособово, з участю прокурора, обвинуваченого та захисника.

Задовольнити клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали, з триманням обвинуваченого в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор».

Дія ухвали щодо продовження строку запобіжного заходу закінчується 19 квітня 2026 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику до відома та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В іншій частині ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але в частині запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1