Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
Надіслано судом: 27.02.2026. Зареєстровано: 27.02.2026. Забезпечено надання загального доступу: 02.03.2026.
Дата набрання законної сили: 18.03.2026
Результат оскарження 18.03.2026 Апеляційний суд Запорізької області: залишено без змін ухвалу (постанову) суду першої інстанції
Номер судового провадження: 1-кс/335/597/2026
24 лютого 2026 року м. Запоріжжя
Так, 16 грудня 2025 року ОСОБА_3 було вручене повідомлення про підозру у цьому кримінальному провадженні, за ч.5 ст. 191 КК України, як заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, у особливо великих розмірах, в умовах воєнного стану. Кваліфікаційна ознака «в умовах воєнного стану» віднесена кримінальним законом (ст. 191 КК) до частини четвертої цієї статті. Кваліфікаційні ознаки «за попередньою змовою групою осіб» та «зловживання службовим становищем службовою особою» віднесені у ст. 191 (як кримінального закону) до частини п`ятої цієї статті, та на момент повідомлення ОСОБА_3 про підозру всупереч вимогам п.3) ч.1 ст. 276 КПК для цього у прокурора та слідчого не було достатніх доказів, за наступних обставин: прокурором та слідчим у цьому кримінальному провадженні внесено відомості до ЄРДР за частиною 4 ст. 191 КК, відомості за частиною 5 ст. 191 КК України - не внесено, підозрюваному та слідчому судді (під час розгляду клопотань) жодних доказів зміни кримінально-правової кваліфікації з «частини 4» на «частину 5 ст.191 КК» - не надано у повідомленні про підозру від 16.12.2025 про зміну кримінально-правової кваліфікації про жодне процесуальне рішення прокурора/слідчого не зазначено; зміст врученої за кваліфікацією «ч. 5 ст.191 КК України» підозри ОСОБА_3 не відповідав вимогам ст. 277 КПК, оскільки у ньому не міститься: даних про дату, час та місце вчинення кримінального правопорушення за кваліфікуючою ознакою «за попередньою змовою групою осіб» - у повідомленні про підозру від 16.12.2025 щодо цієї ознаки вказано лише загальні фрази «... у невстановлений досудовим розслідуванням час і місці... реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном... вступив у змову., та почав вчиняти дії, які виразилися у спільній діяльності...», що за вимогами стандарту доказування «поза розумним сумнівом» вказує на наявність сумнівів, які тлумачаться на користь ОСОБА_3 (оскільки вагомих, чітких та узгоджених доказів в цій частині у повідомленні про підозру не вказано). Так, щодо цього аспекту (частини) повідомлення про підозру ОСОБА_3 повідомлення про підозру не відповідає встановленому стандарту (п.3 ч.1 ст. 276 КПК): не містить достатніх відомостей, які б підтверджували тісні стосунки між підозрюваними (при вчиненні злочину), наявність між ними чіткого розподілу функцій та підпорядкованість їх учасників організатору (так, суб`єктивні та об`єктивні ознаки співучасті у вчиненні злочину за ч.5 ст. 191 КК, групою осіб, поєднанні спільним умислом - не вказані, докази не наведені: «Чи був поінформований, зокрема, ОСОБА_3 про вчинення злочину посадовими особами ТОВ «Газтек Схід»? Якою була роль ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого злочину за ч.5 ст. 191 КК України? Де докази? Де кошти (вигода) від вчинення злочину на банківських рахунках ОСОБА_3 чи у готівці? Де докази заволодіння майном (газом) саме ОСОБА_3 у вказаний у повідомленні про підозру період часу?». У повідомленні про підозру за ч.5 ст. 191 КК України, врученого ОСОБА_3 взагалі відсутні докази вчинення саме ним діянь за інкримінованим кримінальним правопорушенням (службова особа, службове становище, за попередньою змовою групою осіб) у зазначений у повідомленні про підозру час та місці. Отже, оскільки стороною обвинувачення не наведено щодо цієї ознаки жодного доказу для обґрунтування підозри за ч.5 ст. 191 КК, то недостатність доказів, які не відповідають встановленим стандартам, може стати підставою для визнання підозри необґрунтованою, за стандартом «достатніх підстав (доказів)», встановленому п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України. Надані обвинуваченням докази не відповідають стандарту «достатніх підстав (доказів)», встановленому п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, оскільки не містять достатніх відомостей, які б підтверджували тісні стосунки між підозрюваними, наявність між ними чіткого розподілу функцій та підпорядкованість її учасників організатору. В цій частині повідомленні про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК України, не містить правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа ( ОСОБА_3 ), із зазначенням статей (частини статей) закону України про кримінальну відповідальність, що в свою чергу крім порушення вимог КПК України є грубим порушенням права на захист. Кваліфікаційна ознака «шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем... » відносно ОСОБА_3 у повідомленні про підозру від 16.12.2025 - не обґрунтована, не містить жодного достатнього доказу, чим порушено вимоги п.4), 6) ч.1 ст.277, п.3) ч. 1 ст. 276 КПК України. Оскільки стороною обвинувачення не наведено щодо цієї ознаки жодного доказу для обґрунтування підозри за ч.5 ст. 191 КК, то недостатність доказів, які не відповідають встановленим стандартам, може стати підставою для визнання підозри необґрунтованою, за стандартом «достатніх підстав (доказів)».
З викладених у скарзі підстав, вважає, що повідомлення про підозру не містить фактичних обставин кримінального правопорушення та інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру (порушення вимог п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України).
У судовому засіданні підозрюваний та його адвокат доводи скарги підтримали та просили вимоги скарги задовольнити.
Слідчий ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечували проти задоволення скарги, вважають її необґрунтованою. Зазначили, що підозра складена на достатності зібраних доказів, та вручена у спосіб передбачений кримінальним процесуальним законодавством України. Просили у задоволенні скарги відмовити, оскільки правові підстави для її задоволення відсутні.
Вислухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 КПК України.
Зокрема, у відповідності до п. 10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про повідомлення про підозру після двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.
Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.
Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Зважаючи на правову природу зазначеного виду оскарження, у ході його здійснення слідчим суддею перевіряється наявність підстав для повідомлення про підозру, зміст такого повідомлення про підозру та дотримання стороною обвинувачення процесуального порядку такого повідомлення.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя має встановити: чи дотримано строк після якого підозрюваний чи його захисник можуть звернутися із скаргою на повідомлення про підозру; чи існували визначені підстави для повідомлення про підозру у вказаному кримінальному провадженні; чи дотримані вимоги КПК України щодо змісту повідомлення про підозру; чи дотримано вимоги щодо строків та порядку вручення повідомлення про підозру.
Відповідаючи на вказані питання, слідчий суддя виходить з таких міркувань.
У відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга на повідомлення про підозру у вчиненні злочину може бути подана, зокрема, підозрюваним та його захисником після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що оскаржуване повідомлення про підозру складено 16.12.2025, а скарга на вказане повідомлення про підозру подана 16.02.2026, тобто зі спливом більше двох місяців з дня повідомлення про підозру. Під час розгляду вказаної скарги, слідчим суддею встановлено, що на момент звернення до суду із скаргою та на момент її розгляду кримінальне провадження не закрито, а обвинувальний акт до суду не передано.
Водночас, слідчим суддею встановлено, що оскаржуване повідомлення про підозру складено 16.12.2025, та у цей день вручено особисто ОСОБА_3 .
Таким чином, слідчий суддя констатує, що скаргу подано із дотриманням строків, передбачених п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.
У свою чергу, положення ст. 278 КПК України передбачають строк та порядок вручення повідомлення про підозру, а саме повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Застосовуючи вказані норми до оскаржуваного повідомлення про підозру від 16.12.2025, слідчий суддя встановив, що вказана підозра складена слідчим СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 і погоджена начальником відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_10 , та вручена ОСОБА_3 . 16.12.2025 уповноваженим слідчим ОСОБА_6 .
Крім того, ОСОБА_3 16.12.2025 вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного, про що свідчить його особистий підпис.
Отже, оскаржуване повідомлення про підозру складено та вручено органом досудового розслідування 16.12.2025 ОСОБА_3 з дотриманням строку та порядку вручення повідомлення про підозру.
Доводи адвоката, що вказане повідомлення про підозру вручено з порушенням вимог кримінального процесуального законодавства України, вважаю такими, що не знайшли свого підтвердження та спростовуються вищевикладеним.
Крім того, аналізуючи оскаржуване повідомлення про підозру від 16.12.2025, слідчим суддею встановлено, що повідомлення про підозру містить правову кваліфікацію злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) КК України, та зміст повідомлення про підозру містить виклад відповідних обставин.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору наявності доказів для визнання особи винною у вчиненні кримінального правопорушення, з урахуванням положень ст. 17 КПК України, не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом.
Отже, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином.
Стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача у тому, що кримінальне правопорушення мало місце і що особа, якій вручено письмове повідомлення про підозру, могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість підозри може встановлюватися тільки щодо діяння, яке підпадає під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність. Обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами у кримінальному провадженні.
З огляду на вказане, слідчий суддя вважає доводи адвоката, викладені у скарзі, такими, що не можуть бути підставами для скасування повідомлення про підозру.
Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлення про підозру відповідає вимогам ст. 277 КПК, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів зібраних під час досудового розслідування, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_3 був причетний до вчинення злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України.
При цьому, встановлено, що постановою слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області по вказаному кримінальному провадженню від 16.12.2025 змінено правову кваліфікацію, перекваліфікувавши з ч.4 ст.191 КК України на ч.5 ст.191 КК України.
16.12.2025 ОСОБА_3 у цьому кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за викладених у ній обставин.
Перекваліфікація злочину слідчим - це зміна правової кваліфікації діяння під час досудового розслідування при виявленні нових обставин, яка здійснюється шляхом винесення слідчим постанови та, якщо особа вже підозрювана, обов`язковим повідомленням про підозру (ст. 276-278 КПК України).
Таким чином, у вказаному кримінальному провадженні слідчим змінено правову кваліфікацію злочину у передбачений законодавством спосіб.
Отже, доводи захисника щодо відсутності в ЄРДР кваліфікації за ч.5 ст.191 КК України, не знайшли свого підтвердження та спростовані вищевикладеним, а тому є безпідставними.
Також, під час проведення досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) дій, спрямованих на розкриття злочину та встановлення осіб, причетних до вчиненого кримінального правопорушення, в результаті яких встановлено, що до скоєного злочину можуть бути причетні особи, у тому числі, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зміст повідомлення про підозру ОСОБА_3 за ч.5 ст.191 КК України узгоджується з вимогами вищевказаної статті. У повідомленні про підозру зазначається стислий виклад фактичних обставин злочинів, у вчиненні яких підозрюється особа, які відомі на момент здійснення повідомлення про підозру. При цьому, слідчим суддею на даній стадії провадження не перевіряється наявність всіх елементів складу злочинів, наведені у повідомленні про підозру, обставини мають бути достатніми вважати, що особа могла вчинити вказане кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_3 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Інші доводи адвоката, зазначені у скарзі, вважаю безпідставними та такими, що не спростовують висновків суду. Зокрема, доводи захисника зводяться до оцінки належності та допустимості доказів, що у даному випадку слідчим суддею не може вирішуватися, оскільки вказані питання повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.
Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скарги про скасування повідомлення про підозру від 16.12.2025 відносно ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, у зв`язку із чим у задоволенні даної скарги слід відмовити повністю.
Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст оголошено 27 лютого 2026 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...