Провадження № 1-кс/947/2303/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2026 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000253 від 20.02.2024 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця рф, з вищою освітою, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , займаючого посаду старшого офіцера відділу радіоелектронної та кіберборотьби управління ОК « ІНФОРМАЦІЯ_2 », раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

З клопотання вбачається, що СУ ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000253 від 20.02.2024 року.

В рамках вказаного кримінального провадження, 05.12.2025 ОСОБА_7 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні злочинів, передбачених:

-ч. 4 ст. 191 КК України, за кваліфікуючими обставинами: заволодіння чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, в умовах воєнного стану;

-ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 409 КК України, за кваліфікуючими обставинами: пособництво в ухиленні військовослужбовця від несення обов`язків військової служби шляхом підроблення документів, іншого обману, вчинене в умовах воєнного стану, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Наразі відносно підозрюваного ОСОБА_4 діє запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 1 468 (одна тисяча чотириста шістдесят вісім) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 4 445 104 (чотири мільйони чотириста сорок п`ять тисяч сто чотири) гривні, строк дії якого спливає 19.02.2026 року.

23.12.2025 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси строк досудового розслідування кримінального провадження №0000253 від 20.02.2024 року продовжено до 10 (десяти) місяців, а саме до 25.04.2026 року.

Оскільки ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 продовжують існувати, а завершити досудове розслідування до завершення строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного не видається за можливе, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу.

У судовому засіданні:

- прокурор оголосив подане клопотання, його вимоги підтримав та просив задовольнити. При цьому, зауважив, що просить продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із раніше визначеним слідчим суддею розміром застави; долучив до клопотання копію повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру ОСОБА_4 ;

- захисник підозрюваного звернув увагу на те, що клопотання сторони обвинувачення містить суттєві недоліки, заперечував проти його задоволення, посилаючись на свої письмові заперечення та просив відмовити стороні обвинувачення у задоволені клопотання;

- підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 05.12.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування. Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України стороною обвинувачення підтверджується, зокрема: протоколом допиту свідків, які повідомили про обставини відсутності за місцем несення служби військовослужбовців вч НОМЕР_1 та причетності посадових осіб вч НОМЕР_1 до підроблення документів для грошових виплат зазначеним військовослужбовцям; інформацією з Пенсійного фонду України; інформацією з Головного управління ДПС в Одеській області; протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій знаття інформації з електронних комунікаційних мереж.

На переконання слідчого судді, дії, у ймовірному вчиненні яких наразі підозрюється ОСОБА_4 підпадають під ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 України, тобто є кримінально караними. Тому немає підстав для висновків, що такі дії не можуть становити жодного злочину. Водночас, описана у клопотанні слідчого та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами досудового розслідування вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з відповідним кримінальними правопорушеннями, передбаченими ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України, і такі докази є достатніми щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 перевірялася під час першочергового застосування запобіжного заходу та його подальшого продовження відносно нього.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що на цьому етапі провадження він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності чи достовірності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньо для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Востаннє, 23.12.2025 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно підозрюваного було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 1 468 (одна тисяча чотириста шістдесят вісім) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 4 445 104 (чотири мільйони чотириста сорок п`ять тисяч сто чотири) гривні, строком до 19.02.2026 року.

Сторона обвинувачення посилається на те, що завершити досудове розслідування до моменту спливу запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , не представляється можливим, у зв`язку із чим, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 23.12.2025 року було продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження № 00000253 від 20.02.2024 року до 10 (десяти) місяців, а саме до 25.04.2026 року.

З огляду на що, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

При вирішенні питання щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 на теперішній час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які згідно ст. 12 КК України, належить до умисного та корисливого службового тяжких злочинів проти власності в умовах воєнного стану та проти встановленого порядку несення військової служби.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Разом з тим, відповідно до примітки до ст. 45 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого у тому числі підозрюється ОСОБА_4 , передбачене ч. 4 ст. 191 КК України, відноситься до корупційних. Таким чином, до підозрюваного у разі визнання його винуватим за вказаною кваліфікацією, буде неможливе застосування звільнення від відбування реального покарання у вигляді позбавлення волі.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду наразі не мінімізований та продовжує існувати.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що підозрюваному ймовірно відомі підконтрольні військовослужбовці, які відповідно обставин, зазначених у повідомленні про підозру ОСОБА_4 , фактично не проходили військову службу та отримували грошові кошти військової частини.

Таким чином, оскільки підозрюваному ОСОБА_4 відомі анкетні дані свідків, на показання яких сторона обвинувачення, у тому числі, посилається в обґрунтування пред`явленої йому підозри та які в подальшому будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про продовження існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Водночас, слідчий суддя зауважує, що слідчим суддею вже зазначалося про необґрунтованість доводів клопотання щодо продовження існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки стороною обвинувачення не було зазначено та документально підтверджено існування нових обставин, яким би не надавалася правова оцінка слідчим суддею при попередньому вирішенні питання продовження міри запобіжного заходу відносно підозрюваної особи.

Викладене в сукупності, свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, слідчий суддя додатково зауважує на тому, що запобіжні заходи є попереджувальними, і їх метою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у разі, якщо є побоювання здійснення підозрюваною будь-яких дій, що заважають встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, слідчий суддя враховує також усталену практику ЄСПЛ, відповідно до якої зі спливом часу наявні ризики зменшуються.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Разом з тим, підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлення продовження ризиків.

Крім того, слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження. Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку останнього можливо шляхом продовження дії відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Проте, при вирішенні питання чи є попередньо визначений підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави завідомо непомірним для нього та чи існують підстави для її зменшення, слідчий суддя, бере до уваги наступне.

На даний час досудове розслідування даного кримінального провадження здійснюється тривалий час, проте не закінчене та продовжено до 10 (десяти) місяців, а саме до 25.04.2026 року, що, на думку слідчого судді, з одного боку, свідчить про ймовірне виконання стороною обвинувачення значного обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій в рамках даного кримінального провадження, а з іншого про те, що наразі продовжує існувати необхідність у здійсненні додаткових заходів для забезпечення повного та всебічного досудового розслідування.

В цьому розрізі, що стосується розміру застави, визначеного як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує стадію досудового розслідування, тяжкість інкримінованих останньому кримінальних правопорушень, наявності встановлених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та обставини кримінального правопорушення, а саме: можливе вчинення підозрюваним, який є військовослужбовцем, тяжких злочинів, в умовах воєнного стану та пов`язаних із привласненням, розтратою майна або заволодінням ним шляхом зловживання службовим становищем та пособництвом в ухиленні від військової служби, за попередньою змовою групою осіб.

При цьому, слідчий суддя не може залишити поза увагою, що ОСОБА_4 тривалий час утримується під вартою та визначений розмір застави не вніс, у тому числі, у слідчого судді відсутні відомості, що підозрюваний або заставодавець здійснювали часткові оплати для внесення такого розміру застави.

Слідчий суддя приходить до переконання, що зменшення застави в даному випадку є можливим та обґрунтованим, оскільки дозволяє забезпечити баланс між публічним інтересом у належному здійсненні кримінального провадження, досягнення його завдань, та правом особи на свободу та особисту недоторканність, не виходячи за межі необхідного для досягнення мети застосованого відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що визначений розмір застави підлягає зменшенню до 305 (трьохсот п`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 015 040 (один мільйон п`ятнадцять тисяч сорок) гривень.

Так, на переконання слідчого судді, зазначений розмір застави відповідає майновому стану підозрюваного ОСОБА_4 , обставинам кримінального провадження, є помірним та, в разі її внесення, цілком зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та буде тим пропорційним заходом, який збалансує інтереси суспільства, держави та підозрюваного.

При цьому, у разі внесення застави, з урахуванням встановлених ризиків продовжує існувати необхідність контролю дій та поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим обґрунтованим є покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням вищезазначеного, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню, строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід продовжити, зменшивши при цьому розмір застави, визначеної підозрюваному в якості альтернативного запобіжного заходу.

Одночасно, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону на систематичність неякісної підготовки стороною обвинувачення матеріалів клопотань про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , з огляду на наступне.

Стороною обвинувачення ВТРЕТЄ у клопотанні про проводження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 зазначається розмір застави відмінний розміру застави, який визначався підозрювану ОСОБА_4 слідчим суддею без жодного обґрунтування підстав для зміни його розміру, а прокурором у судовому засіданні зазначається про помилковість зазначення слідчим розміру застави не в тому розмірі. Крім цього, неодноразово до клопотання не долучається копію повідомлення про підозру ОСОБА_8 в останній редакції та ухвала слідчого судді про діючий запобіжний захід відносно підозрюваного, який сторона обвинувачення просить продовжити, що перешкоджає встановленню предмету розгляду клопотання та затягує розгляд клопотання слідчим суддею.

Вказані обставини слідчий суддя сприймає, як неповагу до суду та інших учасників процесу та вважає таку підготовку матеріалів сторони обвинувачення поверхневою та недопустимою.

За викладених обставин, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу керівника прокуратури на неякісне здійснення процесуального керівництва досудовим розслідуванням прокурорами Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в рамках кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 17.04.2026 року, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 305 (триста п`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 015 040 (один мільйон п`ятнадцять тисяч сорок) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 17.04.2026 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 в рамках даного кримінального провадження (щодо обставин кримінального провадження);

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну до ГУ ДМС в Одеській області;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Довести до відома керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону про систематичність неякісної підготовки стороною обвинувачення матеріалів клопотань про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 з метою належного реагування.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1