Справа № 588/2392/24
Провадження № 1-кс/588/60/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2026 року м. Тростянець

Тростянецький районний суд Сумської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_5 у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.08.2024 за № 0000376, відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

12.02.2026 до суду надійшла заява захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді у справі ОСОБА_5 . Вказану заяву захисник мотивував тим, що 29.07.2025 Тростянецьким районним судом Сумської області постановлено ухвалу, якою зупинено провадження у судовій справі № 588/2392/24 відносно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 286 КК України до звільнення обвинуваченого з військової служби. 04.02.2026 суддею Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_5 постановлено ухвалу, якою відновлено судове провадження у справі у зв`язку з надходженням до суду заяви представника потерпілої ОСОБА_6 , адвоката ОСОБА_7 , про скасування арешту з її майна. На думку захисника, має місце упередженість та особиста заінтересованість головуючого судді ОСОБА_5 в результатах провадження на користь потерпілої ОСОБА_6 та її представника адвоката ОСОБА_7 , що провадиться за рахунок прав і законних інтересів обвинуваченого ОСОБА_3 незаконно, ухваленням заздалегідь очікуваних судових рішень. Судді ОСОБА_5 достовірно відомо, що обвинувачений продовжує перебувати на військовій службі, тому підстави для відновлення судового провадження наразі відсутні. Таким чином направлення обвинуваченому електронної повістки про явку до суду на 18.02.2026 є відкрито неправомірним та маніпулятивним, спрямованим на досягнення результату неявки останнього в судове засідання, оскільки він знаходиться на фронті, тобто дії головуючого є очевидно незаконними та упередженими. Єдиною підставою відновлення провадження у справі на думку заявника є звільненням з військової служби. Не виключається можливість особистого позасудового зговору між потерпілою ОСОБА_6 , її представником адвокатом ОСОБА_7 та суддею ОСОБА_5 з метою ухвалення заздалегідь очікуваних судових рішень. Заявник вважає, що в даному випадку підставою для відводу судді є п. 3 та п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

У судове засідання сторони кримінального провадження та потерпілі не з`явилися.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 подав заяву в якій вказав, що просить розглянути заяву про відвід судді без його участі та без участі обвинуваченого ОСОБА_3 .

Прокурор не повідомив про причину неявки.

Суддя ОСОБА_5 подав заяву в якій зазначив, що просить розглянути заяву про відвід без його участі, доводи захисника вважає особистою позицією захисника, при вирішенні питання про відвід покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що заява захисника ОСОБА_8 про відвід судді у кримінальному провадженні, не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (стаття 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід слідчому судді, передбачений статтею 75 КПК України.

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні по справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява № 4785/02) від 10.12.2009 року (пункти 66-70) Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення. Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

У пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року, заява № 21722/11, Суд зазначив, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Суд вважає, що доводи в обґрунтування заяви захисника ОСОБА_4 про відвід судді не містять об`єктивних даних, які можуть свідчити про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, а лише є його припущеннями.

Також захисник ОСОБА_4 не навів конкретних фактичних обставин та не надав доказів на їх підтвердження, які б свідчили про особисту упередженість головуючого судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, яке розглядається ним відносно ОСОБА_3 .

Суддя, приймаючи у справі процесуальне рішення про відновлення провадження у справі, реалізовував процесуальні права, якими він наділений згідно чинного законодавства України, та діяв у межах дискреційних повноважень, обираючи між відповідними альтернативними процесуальними рішеннями.

Незгода заявника відводу з прийнятим суддею процесуальним рішенням у справі може бути підставою для оскарження рішення у даній справі, однак не може вважатися підставою для відводу судді.

Відтак, суд вважає, що доводи в обґрунтування заяви адвоката ОСОБА_4 про відвід судді не містять об`єктивних даних, які можуть свідчити про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, а лише є припущеннями.

Зважаючи на те, що на даний час відсутні об`єктивно обґрунтовані сумніви у неупередженості судді ОСОБА_5 , суд дійшов висновку, що заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статей 75-81, 370, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_4 про відвід судді Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 588/2392/24 (провадження 1-кп/588/15/26) по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1