Справа № 643/2802/26
Провадження № 1-кп/643/658/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2026 м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження № 0001180 від 10.04.2025 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Салтівського районного суду міста Харкова перебуває вищезазначене кримінальне провадження. Стосовно обвинуваченої ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.06.2026.

В судовому засіданні 26.05.2026 прокурор вважав доцільним продовжити строк тримання обвинуваченої ОСОБА_5 під вартою, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у скоєнні яких вона обвинувачується, та з урахуванням ризиків, визначених п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про що надав суду відповідне письмові клопотання.

Потерпілий ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не відомі.

Обвинувачена ОСОБА_5 прохала змінити запобіжний захід на запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою. Водночас прохала зменшити розмір застави. Також зазначила, що з часу її перебування під вартою жодних нових обставин не виникло.

Захисник ОСОБА_4 підтримала позицію своєї підзахисної, вважала ризики заявлені прокурором необґрунтованими, наполягала на зменшенні розміру застави.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши надані матеріали кримінального провадження суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, при розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою аргументами на користь такого рішення є, у тому числі: серйозність звинувачення та ризик втечі обвинуваченого. Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих та свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками, у кримінальному провадженні, (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони обвинуваченої на потерпілих, свідків, враховуючи, що останні не допитані в судовому засіданні.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень проти власності в період воєнного стану, офіційно працевлаштована, працює на посаді директора ТОВ «Слобожанка+», має постійне місце проживання, по справі судовий розгляд не закінчено та визначені п.п.1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України ризики, а саме: переховуватися від суду, можливість здійснення впливу на потерпілих у кримінальному провадженні, вчинення інших кримінальних правопорушень, на цей час не відпали і вони в повній мірі обґрунтовують подальше тримання ОСОБА_5 під вартою, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

Будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої судом, на даному етапі не встановлено.

Встановлені під час обрання та продовження запобіжного заходу ризики, зазначені прокурором в судовому засіданні, на думку суду, не зникли та не зменшилися наразі, і вони виключають, на даний час, можливість зміни міри запобіжного заходу обвинуваченій на більш м`який.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів.

При цьому, обвинуваченою та її захисником не наведено суду достатніх та вагомих підстав, котрі б слугували зміні запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 .

За ч. 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. При цьому, в ч. 7 цієї ж статті зазначено, що у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже, у даному випадку внесення застави є правом, а не обов`язком заставодавця.

Судом не встановлено нових обставин, які б свідчили про доцільність зменшення розміру застави. ОСОБА_5 та її захисник такі обставини у суді не навели, а навпаки обвинувачена зазначила, що жодних нових обставин з часу обрання їй запобіжного заходу не виникло, тому позиція захисту свого підтвердження у суді не знайшла.

Визначений раніше розміром застави ОСОБА_5 , який є співмірним тяжкості інкримінованих обвинуваченій кримінальних правопорушень залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 182-183, 371,372 КПК України, суд ,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянці України, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 24.07.2026 - включно із раніше визначеним розміром застави.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченій та направити до державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1