Провадження №1-кп/447/121/26
Справа №447/3456/25
У Х В А Л А

про продовження строку дії запобіжного заходу

02.03.2026 місто Миколаїв

Миколаївський районний суд Львівської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Миколаївського відділу Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заході у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000378 від 04.08.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Гірське Миколаївського району Львівської області, громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6

встановив:

у провадженні Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.08.2025 за №0000378, щодо ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.

Ухвалою суду від 02.01.2026, обвинувальний акт призначено до судового розгляду на 12.01.2026.

Надалі судове засідання відкладалось, зокрема за клопотанням обвинуваченого у зв`язку із неявкою його захисника.

В судове засідання 02.03.2026 з`явилися прокурор, обвинувачений та його захисник.

Потерпілий ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

В судовому засіданні 02.03.2026 суд розпочав дослідження письмових доказів наданих стороною обвинувачення.

Також прокурором подано клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний період доби.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисника адвокат ОСОБА_6 . В судовому засіданні підтвердили отримання ними копії клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у строки, визначені ст.184 КПК України.

Подане клопотання прокурор обґрунтовує тим, що на розгляді Миколаївського районного суду Львівської області перебуває обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.

Згідно обвинувального акту, досудовим розслідуванням вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_4 , приблизно о 21:30 год. 03.08.2025, керуючи автомобілем марки VOLVO V50, р.н. НОМЕР_1 , та рухаючись ним автодорогою в межах населеного пункту с.Стільсько Стрийського району Львівської області по вул. Шевченка, в напрямку с.Дуброва Стрийського району Львівської області, грубо порушив вимоги Розділу 1 п. 1.2 «В Україні установлений правосторонній рух транспортних засобів», Розділу 1 п. 1.5 «дія або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків»; Розділу 2 п. 2.3 підпункт б) «бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі»; підпункт д) «не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху»; п. 2.9 підпункт а) «водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції»; Розділу 34 вимогам дорожньої розмітки 1.1 (вузька суцільна лінія) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001, які виразилися в тому, що він керуючи транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння (згідно висновку експерта №2160/2025-ц 1,6 проміле) без завад технічного характеру, перетнув горизонтальну дорожню розмітку 34.1.1 ПДР, яка поділяє транспортні потоки та яку відповідно до Правил дорожнього руху перетинати забороняється, виїхав на зустрічну смугу руху де здійснив наїзд передньою лівою частиною автомобіля на пішохода ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався в попутному напрямку зустрічною смугою руху.

Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилась у зв`язку з порушенням водієм автомобіля марки VOLVO V50, р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_4 , правил дорожнього руху, пішохід ОСОБА_7 , отримав тілесні ушкодження у вигляді косого перелому поперекових відростків 1-го та 2-го «люмбальних» (поясничних) хребців зліва, які утворились від дії твердого предмета - виступаючих частин автомобіля, можливо і лівого бокового дзеркала та згідно висновку експерта №72 від 12.09.2025 відносяться до ушкодження середнього ступеня важкості, по ознаці довготривалого розладу здоров`я.

05.08.2025 слідчим суддею Миколаївського районного суду Львівської області на той час підозрюваному ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, строк дії якого продовжувався, та зокрема згідно ухвали Миколаївського районного суду Львівської області від 02.01.2025 продовжено до 02.03.2026 включно.

Вважає, що на даний час наявні підстави для подальшого застосування до обвинуваченого вказаного запобіжного заходу, оскільки ризики передбачені пунктами 1, 3 ч.1ст.177 КПК України, які існували на момент обрання запобіжного заходу, продовжують існувати та не зменшились.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_6 не заперечили проти продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту. В той же час, захисник просив, визначити такий час із 00 год. 00хв. до 06 год. 00хв., оскільки обвинувачений працює у місті Львів а проживає в місті Миколаєві, та йому потрібен час щоб дістатися додому після роботи.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд керується приписами ч.ч.1-3 ст.331 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з якими під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.181 КПК України законодавцем визначено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби , та може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту, суд керується загальними приписами, якими врегульовано застосування запобіжних заходів, з урахуванням відомостей щодо продовження існування ризиків, які стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час.

При цьому, суд зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Тобто ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій.

Водночас Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому. При чому ризик кримінального провадження як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, у цьому кримінальному провадженні щодо обвинуваченого ОСОБА_7 .

Як вбачається із ухвали слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області, в ході досудового розслідування ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час. При цьому слідчим суддею встановлено наявність ризиків передбачених п.1 та п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

28.10.2025 обвинувальний акт про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України скеровано до Миколаївського районного суду Львівської області.

Ухвалами Миколаївського районного суду від 03.11.2025 та від 02.01.2026 строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час, продовжувався, в останнє до 02.03.2026 включно.

На даний час, обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 за ч.1 ст.286-1 КК України перебуває на розгляді в суді, проводиться судове слідство, досліджуються письмові докази надані стороною обвинувачення. Разом з тим, свідки у кримінальному провадженні та потерпілий, ще не допитувались.

При розгляді клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби, прокурором доведено, що встановлені при обранні запобіжного заходу ризики передбачені у п.1 та п.3 ч.1 ст.177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 передбачає покарання виключно у виді позбавленням волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Ризик незаконного впливу на свідка та потерпілого у даному кримінальному провадженні підтверджується тим, що потерпілий та свідки судом ще не допитувались, тому ОСОБА_4 має реальну можливість спілкуватись із свідком та потерпілим і впливати на них у кримінальному провадженні шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання їх до надання неправдивих показів задля виправдання своїх дій чи підтвердження власної версії події, перешкоджаючи таким чином встановленню об`єктивної істини в кримінальному провадженні.

Надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду, взявши до уваги обставини, що враховуються при продовженні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби, підлягає задоволенню.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт в нічний період доби, є недоцільним, оскільки таке не відповідатиме цілям та меті застосування запобіжних заходів, зокрема не сприятиме виконанню обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню встановлених судом ризиків.

Щодо позиції сторони захисту про зміну часових меж дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту то суд зазначає наступне.

Згідно даних обвинувального акту, обвинувачений ОСОБА_4 працює на посаді комірника відділу «Центр видачі замовлень» ТзОВ «Епіцентр К» м.Львів. В той же час, матеріали справи не містять та стороною захисту не надано жодних доказів, що перебування обвинуваченого ОСОБА_4 під домашнім арештом в нічний період доби, а саме з 22:00 год. до 06:00 год., будь яким чином перешкоджало йому виконувати свої трудові обов`язки. Не надано доказів щодо тривалості робочого дня, конкретної адреси місця праці. Відтак суд не вбачає підстав для зміни часових меж дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.

Також запобіганню встановленим ризикам слугуватиме покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статями 176, 177, 181, 184, 194, 331, 350, 369-372, 392, 395 КПК України, суд,

у х в а л и в:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту - задовольнити.

Продовжити дію застосованого до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що полягає у забороні залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22:00 год. до 06:00 год.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідком ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу та покладених обов`язків становить два місяці, а саме по 02.05.2026.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору.

Ухвала підлягає виконанню Відділенням поліції №2 Стрийського РУП ГУНП України в Львівській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Миколаївського відділу Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст складено 04.03.2026.

Суддя ОСОБА_9