Справа № 366/323/26
Провадження №1-кс/366/100/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2026 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

користувача тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному проваджені № 0000005, внесеному в ЄРДР 13.02.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

І. Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання

Прокурор звернувся в суд з клопотанням, у якому просив накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на: свіжовиловлену рибу таких видів і в такій кількості: щука 5 екз.; сом 3 екз.; товстолоб 2 екз.; судак 57 екз.; 2 спінінги з оснасткою типу «драч»; 1 спінінг без оснастки; 3 багра; 2 бура; 1 пішню; 2 футляри із зимовими вудками; автомобіль марки «Нісан Х-Треіл» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_6 та яким користується ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що 12.02.2026, приблизно о 19 год 45 хв працівниками батальйону № 1 зони відчуження ЧАЕС, неподалік відселеного с. Янівка, на лісовій дорозі виявлено автомобіль Нісан Х-Треіл з реєстраційним номером НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 , пасажирами якого були ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . В багажному відділенні автомобіля виявлено вище зазначені свіжовиловлену рибу зі слідами багріння та знаряддя лову, що свідчить про причетність цих осіб до незаконної риболовлі на території зони відчуження, яка відноситься до природо заповідного фонду.

Під час огляду місця події вилучено автомобіль з виловленою рибою та знаряддями для її вилову.

13.02.2026 слідчий виніс постанову про визнання вилученого майна речовим доказом.

Встановлено, що вилучений автомобіль перебуває у користуванні ОСОБА_4 , однак хто саме з присутніх в автомобілі здійснював вилов риби невідомо.

Прокурор стверджує, що викладені обставини свідчать про наявність події кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а тимчасово вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні. Незастосування до нього арешту може призвести до ризиків його відчуження, знищення, приховування, перетворення або зміни.

ІІ. Позиції сторін

Прокурор групи прокурорів ОСОБА_3 підтримала клопотання прокурора ОСОБА_5 у повному обсязі та просила його задовольнити.

Користувач тимчасово вилученого автомобіля ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що він є волонтером та періодично їздить в зону відчуження, куди відвозить продовольство для військовослужбовців, що проходять відновлення. На він, ні його товариші, які були виявлені вилов риби не здійснювали. Вони побачили на березі р. Прип`ять рибаків, під`їхали до них, а ті віддали добровільно рибу після того як дізнались, що вони є волонтерами. В подальшому, коли вона їхали в автомобілі їх зупинили працівники поліції, перевірили документи, безпідставно звинуватили у відсутності дозвільних документів на перебування в зоні відчуження, після чого на місце події прибула СОГ. Просив повернути йому автомобіль, оскільки він є необхідним для волонтерської діяльності. Власник автомобіля на даний час проходить службу в ЗСУ на передовій.

Допитаний як свідок ОСОБА_7 надав аналогічні пояснення стосовно перебування риби в салоні автомобіля. Пояснив, що вони всі є волонтерами, рибу їм надали рибаки з річки, яку вони хотіли доставити військовослужбовцям, що перебувають на відновленні. Коли вони заїжджали в зону відчуження, то а ні риби, а ні знарядь лову в них не було. Останні їм надали чоловіки, яких вони побачили на річці Прип`ять в зоні відчуження. Затримували їх в лісо смузі працівники ППОП ГУНП в Київській області, а документування факту перевезення риби здійснювали працівники ВП № 3 Вишгородського РУП. Стосовно відмови від дачі пояснень його товаришами свідок зазначив, що він дав працівникам поліції вичерпні пояснення та був пізній час доби, при цьому їм було потрібно їхати в м. Київ, що є значно віддаленим від зони відчуження. Автомобіль необхідний для здійснення волонтерської діяльності.

Сторони також надавали інші пояснення, які не стосуються предмету розгляду клопотання про арешт майна.

ІІІ. Оцінка слідчого судді

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до такого.

Згідно з положеннями ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання подане прокурором з метою збереження речових доказів.

За ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

З огляду на вивчені та дослідженні долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, що надані прокурором, слідчим суддею встановлено таке.

СВ ВП № 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000005, внесеному в ЄРДР 13.02.2026, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та за наведених вище обставин.

12.02.2026 о 19 год 42 хв до чергової частини ВП № 3 Вишгородського РУП надійшло телефонне повідомлення від працівника поліції ОСОБА_9 про те, що поблизу с. Янівка під час перевірки автомобіля марки Нісан Х-Треіл з номером НОМЕР_2 виявлено рибу (товстолоб та судак) у ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Аналогічні відомості відображені і в рапорті старшого інспектора роти № 1 батальйону № 1 ППОП ГУНП в Київській області ОСОБА_12 від 12.02.2026.

12.02.2026, в період часу з 21 год 09 хв по 22 год 30 хв слідчий ВП № 3 Вишгородського РУП ОСОБА_13 провів огляд місця події на перехресті з дорогою, яка веде до відселеного с. Янівка від дороги між с. Черевач та с. Опачичі, що відповідає 45 кварталу Опачицького ПНВД ДУ «Чорнобильський радіаційно-екологічний біосферний заповідник». На місці огляду виявлено автомобіль марки Нісан Х-Треіл з реєстраційним номером НОМЕР_2 , а також громадян ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . Крім цього в салоні автомобіля виявлено свіжовиловлену рибу таких видів і в такій кількості: щука 5 екз.; сом 3 екз.; товстолоб 2 екз.; судак 57 екз.; 2 спінінги з оснасткою типу «драч»; 1 спінінг без оснастки; 3 багра; 2 бура; 1 пішню; 2 футляри із зимовими вудками.

13.02.2026 відомості про описані події внесені в ЄРДР з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 249 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_4 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 перебували в зоні відчуження на підставі разових перепусток типу Р-7, строком дії з 06 год 00 хв 10.02.2026 по 24 год 00 хв 13.02.2026.

Перепустка ОСОБА_4 містить відомості про те, що він має право на перебування в зоні відчуження на автомобілі марки Нісан з номером НОМЕР_1 .

13.02.2026 постановою слідчого групи слідчих ОСОБА_14 вилучене під час огляду місця події майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Його вирішено передати на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

З огляду на встановлені обставини, слідчих суддя приходить до таких висновків.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ч. 1 ст. 249 КК України, диспозиція якої передбачає відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», під знаряддями злочину в таких справах треба розуміти предмети чи технічні засоби, які умисно використовувалися їх власником чи співучасниками злочину для незаконного полювання, рибальства, порубки дерев тощо, а також для полегшення вчинення зазначених дій: рушниці, вибухівка, рибальські сіті, транспортні засоби (останні можуть бути визнані знаряддям злочину не тільки тоді, коли вони використовувалися безпосередньо в процесі полювання чи рибальства, а й коли без їх використання вчинення злочину було б неможливим чи надто складним).

Слідчим суддею встановлено, що імовірно незаконний вилов риби мав місце в зоні відчуження Чорнобильської АЕС, яка має спеціальний статус охоронюваних законом земель.

Села Опачичі та Черевач, поблизу яких виявлено автомобіль зі свіжовиловленою рибою та знаряддями лову відповідно до постанови КМУ від 23.07.1991 № 106 «Про організацію виконання постанов Верховної Ради Української РСР про порядок введення в дію законів Української РСР «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» та «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи»», знаходяться в переліку населених пунктів, віднесених до зон радіоактивного забруднення внаслідок чорнобильської катастрофи.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи» у зонах відчуження та безумовного (обов`язкового) відселення забороняється випасання худоби, порушення середовища перебування диких тварин, спортивне та промислове полювання і рибальство.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність прокурором тієї обставини, що тимчасово вилучене під час огляду місця події майно є речовим доказом у кримінальному провадженні з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 249 КК України: автомобіль та знаряддя лову є його знаряддям, а свіжовиловлена риба об`єктом імовірно вчиненого кримінального правопорушення.

Щодо способу накладення арешту на майно, яке є речовим доказом, слідчий суддя приходить до такого.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи те, що тимчасово вилучена риба та знаряддя лову є речовими доказами, на них слід накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, що зможе запобігти ризикам їх знищення, псування, перетворення.

Накладення трискладового арешту на це майно не матиме жодних негативних наслідків для третіх осіб.

Щодо накладення арешту на автомобіль то хоча останній і є речовим доказом у кримінальному провадженні, однак у клопотанні не зазначено достатніх підстав для накладення арешту на нього шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження. Не містить клопотання і відомостей про необхідність на цьому етапі досудового розслідування проведення з автомобілем слідчих дій чи судових експертиз, які б стали вагомою підставою для накладення трискладового арешту.

Разом з цим, автомобіль є знаряддям імовірно вчиненого злочину.

За таких обставин, клопотання в цій частині підлягає задоволенню частково, шляхом накладення арешту на автомобіль із забороною його відчуження. При цьому, користувача автомобіля слід зобов`язати надавати транспортний засіб слідчим, які проводять досудове розслідування для проведення слідчих дій, якщо у цьому виникне необхідність.

Саме такий вид арешту тимчасово вилученого майна на переконання слідчого судді є необхідним для виконання завдань КПК України, зокрема він унеможливить приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, при цьому такий арешт буде спів розмірним завданням кримінального провадження та не спричинить надмірних та невиправданих негативних наслідків для громадян.

Керуючись вимогами ст.ст. 98, 131, 167, 170-172, 173, 174, 369, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на:

свіжовиловлену рибу таких видів і в такій кількості: щука 5 екз.; сом 3 екз.; товстолоб 2 екз.; судак 57 екз.;

2 спінінги з оснасткою типу «драч»; 1 спінінг без оснастки; 3 багра; 2 бура; 1 пішню; 2 футляри із зимовими вудками.

Перелічену рибу та майно залишити для зберігання в кімнаті для зберігання речових доказів ВП № 3 (м. Чорнобиль) Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження на автомобіль марки «Нісан Х-Треіл» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_15 , повернувши його на відповідальне зберігання користувачу, ОСОБА_4 , зобов`язавши останнього надавати транспортний засіб слідчим, які проводять досудове розслідування для проведення слідчих дій, якщо у цьому виникне необхідність.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 388 КК України за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 .

Копію цієї ухвали передати для виконання уповноваженому на це органу, вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1