Справа № 138/425/26
Провадження №:1-кс/138/140/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

16.02.2026 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка мотивована тим, що 08.02.2026 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Могилів-Подільської окружної прокуратури була подана заява про вчинення кримінальних правопорушень, в якій викладені конкретні фактичні дані, що свідчать про можливе вчинення злочинів, передбачених ст.ст. 191, 364-1, 365-2, 366, 382 КК України. Однак, 10.02.2026 прокуратурою надана відповідь, у якій вказано про те, що відомості до ЄРДР не внесено, звернення фактично визнано таким, що не є заявою про злочин. Вказане, на думку скаржника, свідчить про порушення ст. 214 КПК України та є підставою для визнання бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури незаконною. За викладених обставин ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді та просить визнати бездіяльність уповноважених осіб Могилів-Подільської окружної прокуратури незаконною, зобов`язати прокурора внести відомості до ЄРДР за заявою від 08.02.2026 та надати копію витягу з ЄРДР.

18.02.2026 скаржник ОСОБА_3 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги в судове засідання не прибув. Подав заяву про відкладення її розгляду в зв`язку з порушенням повідомлення про розгляд скарги.

Прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання 18.02.2026 не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд скарги провести без його участі та відмовити в її задоволенні з тих підстав, що доводи, викладені у заяві від 08.02.2026 за своїм змістом не є заявою про кримінальне правопорушення, оскільки в ній викладені висновки, що ґрунтуються на матеріалах кримінального провадження, процесуальне керівництво у якому не здійснюється прокурорами Могилів-Подільської окружної прокуратури. Також заява від 08.02.2026 не містить об`єктивних даних, що свідчать про ознаки кримінальних правопорушень. Крім того, прокурор вказує, що процесуальним керівником 18.06.2024 відповідно до ст.ст. 110, 218 КПК України винесено постанову про визначення підслідності та доручено проведення досудового розслідування у зв`язку із встановленням місця вчинення кримінального правопорушення, а не у зв`язку з неефективністю проведення досудового розслідування, про що хибно заявляє скаржник. Крім того, прокурором винесено постанову про відмову у погодженні клопотання про арешт майна у зв`язку з його необґрунтованістю, а саме клопотання повернуто слідчому на доопрацювання.

Частиною другою статті 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

За приписами частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з довідки про доставку електронного листа, повістка про виклик до суду скаржника була доставлена ОСОБА_3 до його електронної скриньки 16.02.2026 о 16 год. 44 хв. Також скаржник був повідомлений про день, час та місце розгляду скарги телефонограмою, письмовий текст якої міститься в матеріалах клопотання. Отже, скаржник був належним чином повідомлений про судове засідання з розгляду скарги, однак в судове засідання не з`явився, про причини не повідомив.

Зважаючи на викладене, а також на встановлені ч. 2 ст. 306 КПК України строки розгляду скарг на бездіяльність прокурора, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги за відсутності скаржника, оскільки матеріали справи містять достатньо доказів, на підставі яких можливо розглянути скаргу та винести рішення, що сприятиме досягненню завдань, визначених у статтях 303-308 КПК України, та розгляду справи в межах розумних строків.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення можуть бути оскаржені заявником.

Як вбачається з документів, доданих до скарги, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 08.02.2026 звернулись на електронну пошту Могилів-Подільської окружної прокуратури з заявою на ім`я її керівника, в якій просили на підставі ст. 214 КПК України внести відомості в ЄРДР за ознаками злочинів, передбачених ст.ст. 191, 364-1, 365-2, 366, 382, КК України щодо приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та за ст.ст. 364, 367, 396 КК України щодо прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

З наданого листа керівника Могилів-Подільської окружної прокуратури від 10.02.2026 вбачається, що останнім після отримання заяви про можливе вчинення кримінального правопорушення від 08.02.2026, заявникам повідомлено, що за своїм змістом звернення від 08.02.2026 не є заявою про злочин, оскільки в ньому викладені власні висновки та міркування заявників, що ґрунтуються на матеріалах провадження , процесуальне керівництво у якому не здійснюється прокурорами Могилів-Подільської окружної прокуратури, та вони не містять об`єктивних даних, що свідчать про ознаки того чи іншого правопорушення. За таких обставин, підстав для внесення відомостей до ЄРДР не вбачається.

Чинним КПК України закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Проте зазначена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 і 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але водночас достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 і 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

За правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Щодо змісту заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по суті, слідчий суддя зазначає, що, викладена в заяві інформація не може свідчити про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, про які зазначено в заяві, оскільки заявниками не наведено доказів та фактичних даних щодо обставин ймовірного вчинення кримінальних правопорушень. Твердження про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень є виключно суб`єктивною думкою заявників, що ґрунтується на власних доводах та має характер припущень, зокрема щодо вчинення кримінальних правопорушень під час винесення постанови прокурором ОСОБА_7 від 18.06.2024 про визначення підслідності та доручення проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 209, ч. 1 ст. 364-1 КК України, яке розпочате по факту вчинення дій щодо відчуження майна нежитлового приміщення першого поверху магазину «Берізка» площею 356,46 кв.м. керуючою Могилів-Подільським відділенням Вінницької філії «Приватбанк» ОСОБА_8 та приватним нотаріусом Чернігівського міського нотаріального округу ОСОБА_6 за заявою ОСОБА_3 .

Так, ч. 1, 2 ст. 218 КПК України зокрема визначено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Зі змісту постанови прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 від 18.06.2024 вбачається, що, діючи в межах повноважень, визначених вказаною нормою, ним встановлено, що місцем вчинення кримінального правопорушення є проспект Миру, 55, м. Чернігів, оскільки за цією адресою нотаріус ОСОБА_6 , діючи як державний реєстратор, приймав рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та здійснив державну реєстрацію права власності на І поверх нежитлової будівлі магазину «Берізка», площею 356,46 кв.м., що знаходиться по вул. Ставиській, 17 у м. Могилеві-Подільському Вінницької області за ПАТ КБ «Приватбанк». Вказане стало підставою для доручення проведення досудового розслідування кримінального провадження слідчому відділу Чернігівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області.

При цьому КПК України не визначає, що винесення таких постанов покладено виключно на прокурора вищого рівня, про що вказували у заяві від 08.02.2026 заявники.

Так само хибним є посилання про те, що місцем здійснення досудового розслідування в даному випадку є місце розташування І-го поверху нежитлової будівлі магазину «Берізка», площею 356,46 кв.м., що знаходиться по вул. Ставиській, 17 у м. Могилеві-Подільському Вінницької області.

Крім того, слідчий суддя зважає на те, що, за фактами, викладеними в заяві від 08.02.2026 щодо протиправних на думку заявників дій приватного нотаріуса ОСОБА_6 під час здійснення державної реєстрації прав на перший поверх магазину «Берізка» за ПАТ КБ «Приватбанк», відомості до ЄРДР були внесені ще 01.02.2024 за № 0000060 за заявою ОСОБА_3 та на підставі ухвали слідчого судді Могилів-Подільського міськрайонного суду, про що скаржнику ОСОБА_3 достеменно відомо. Зважаючи на викладене вище, вказане кримінальне провадження відповідно до вимог ст.218 КПК України з дотриманням правил підслідності постановою прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 від 18.06.2024 передано до відповідних органів досудового розслідування. Відтак скаржник, за наявності на те правових підстав, має право реалізовувати надані йому процесуальні права в межах досудового розслідування вказаного кримінального провадження, а не створювати наявність декількох кримінальних проваджень за аналогічними фактами, повторно звертаючись з заявами про вчинення кримінальних правопорушень, відомості по яких вже внесені до ЄРДР.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Отже, зазначені у заяві від 08.02.2025 обставини щодо дій прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_7 не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення ним кримінальних правопорушень, які потребують перевірки засобами кримінального процесу, а за наявності на те правових підстав, скаржник в межах досудового розслідування кримінального провадження № 0000060 від 01.02.2024 має право реалізовувати надані йому процесуальні права, а не створювати наявність декількох кримінальних проваджень за аналогічними фактами, повторно звертаючись з заявами про вчинення кримінальних правопорушень, відомості по яких вже внесені до ЄРДР.

За таких обставин слідчим суддею підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування не встановлено, у зв`язку з чим скарга задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого слідчим суддею постановляється ухвала про скасування рішення слідчого, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. 214, 303, 307, 369-372 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1