Єдиний унікальний номер 389/698/26
провадження №1-кс/389/267/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2026 року місто Знам`янка Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та її захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, дистанційно у режимі відеоконференції, клопотання слідчого СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо

ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження с.Макариха Знам`янського району Кіровоградської області, громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , заміжня, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, освіта вища, начальника відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.1 ст.364, ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий просить застосувати запобіжний захід щодопідозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді застави в сумі 631451,31 грн та покласти обов`язки, визначені п.п.1,2,3,4,8 ч.5 ст.194 КПК України.

Клопотання вмотивовано наступним. Під час досудового розслідування встановлено, що начальник відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель ОСОБА_8 , зловживаючи службовим становищем, в інтересах ТОВ «ПЕРША ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНА КОРПОРАЦІЯ», всупереч інтересам служби, підписала договір про закупівлю товару від 22.12.2023 №549, Специфікацію до нього та видаткову накладну №1 від 25.12.2023, достовірно знаючи, що ринкова вартість вугілля кам`яного марки ДГ (13-100) кількістю 105 тонн є значно нижчою, чим згідно висновку судово - економічної експертизи №СЕ-19/112-26/266-ЕК від 28.01.2026, завдала збитки відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на суму 238630,35 грн, які у 100 та більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що спричинило істотну шкоду охоронюваним законом державним інтересам. Також, начальник відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель ОСОБА_8 , зловживаючи службовим становищем, в інтересах ТОВ «ПЕРША ПАЛИВНО-ЕНЕРГЕТИЧНА КОРПОРАЦІЯ», всупереч інтересам служби, підписала договір про закупівлю товару від 28.10.2024 №315, Специфікацію до нього та видаткову накладну №909 від 18.11.2024, достовірно знаючи, що ринкова вартість вугілля кам`яного марки ДГ (13-100) кількістю 112 тонн є значно нижчою, чим згідно висновку судово - економічної експертизи №СЕ-19/112-26/266-ЕК від 28.01.2026, завдала збитки відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на суму 392820,96 грн, які у 250 та більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: висновками експертів, іншими документами та матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків,передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків.

Так, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як вона підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного кримінального правопорушення та у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі до 6 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Тож, усвідомлюючи можливість реального відбуття покарання, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності у разі не застосування до неї запобіжного заходу у виді застави.

ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема враховуючи, що наразі досудове розслідування триває та здійснюється збір доказів у кримінальному провадженні, з метою уникнення кримінальної відповідальності, підозрювана може знищити, сховати або спотворити документи щодо фінансової діяльності. Незаконно впливати на свідків з метою зміни ними показань.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване до підозрюваної ОСОБА_4 , так як даний запобіжний захід є найбільш м`яким, та не відповідає тяжкості вчинених злочинів. Особиста порука не може бути застосована, так як під час розслідування даного провадження не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Беручи до уваги неможливість запобігання вищезазначеним ризикам застосуванням більш м?яких запобіжних заходів, до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід саме у вигляді застави. Застава, у межах визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 , яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов?язків, тож, враховуючи наявність ризиків передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, їй необхідно визначити заставу у розмірі збитків завданих кримінальним правопорушенням - 631451, 31 грн.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали та просили задовольнити, вказуючи на його обґрунтованість.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисники адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 просили врахувати незадовільний стан здоров`я підозрюваної та необхідність постійного прийому ліків та періодичного медичного нагляду, наявність міцних соціальних зв`язків за місцем постійного проживання, наявність на утриманні двох неповнолітніх дітей, необхідність надання допомоги матері пенсійного віку, репутацію за місцем проживання та роботи, рівень доходу, відсутність судимостей та відсутність повідомлень про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Згідно з положеннями ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст.182 КПК України, такий запобіжний захід як застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

В силу вимог ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

У провадженні слідчих СВ ВП №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, у тому числі ОСОБА_7 , перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000108 від 19.06.2025, правова кваліфікація ч.2 ст.28 ч.1 ст.364, ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України.

У межах вказаного кримінального провадження, 27.02.2026, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.1 ст.364, ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Аналіз клопотання та доданих до нього матеріалів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000108 від 19.06.2025, правова кваліфікація ч.2 ст.28 ч.1 ст.364, ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України, повідомлення про виявлення кримінального правопорушення від 11.09.2025, договору №549 від 22.12.2023, договору №315 від 28.10.2024, видаткової накладної №1 від 25.12.2023, рахунку фактури №1 від 25.12.2023, платіжних інструкцій №1099 від 26.12.2023, №914 від 26.12.2023, наказів №9 від 03.01.2024№186 від 11.11.2022, положення про уповноважену особу для здійснення процедур закупівель, розпорядження №60-к від 05.04.2021, посадової інструкції начальника відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради, накладну №909 від 18.11.2024, платіжних інструкцій №913 від 20.11.2024, №1119 від 26.12.2024, №913 від 20.11.2024, висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи №1055/25-27 від 27.11.2025, посадової інструкції юрисконсульта групи з централізованого господарського обслуговування навчальних закладів і закладів освіти відділу освіти, молоді та спорту Суботцівської сільської ради, наказу №2-К від 04.01.2022 Про переведення, висновку експерта №СЕ-19/112-26/266-ЕК від 28.01.2026, показань ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , вказує на об`єктивний зв`язок підозрюваної з кримінальними правопорушеннями, передбаченими ч.2 ст.28 ч.1 ст.364, ч.2 ст.28 ч.2 ст.364 КК України, а тому слідчий суддя погоджується із доводами, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є обґрунтованою, що узгоджується з вимогами Європейського суду з прав людини, зокрема позицією висловленою у пункті 175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, де Європейський суд вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Судом враховується позиція Європейського суду з прав людини, яка висвітлена в рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010, в якому зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

ОСОБА_4 заміжня, на утриманні має двох неповнолітніх дітей, опікується матір`ю пенсійного віку, працює, раніше не судима, позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, при цьому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких класифікується як тяжкий злочин, за вчинення якого передбачено покарання до 6 років позбавлення волі, тож, перебуваючи на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, з метою зміни наданих ними показань, відтак встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, тож, вважаючи, що жоденіз більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним клопотання слідчого в частині застосування запобіжного заходу у вигляді застави - задовольнити.

Доводів, які б нівелювали існування вказаних вище ризиків, або обставин, які свідчать про можливість застосування стосовно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання не встановлено. Так, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання є занадто м`яким та не відповідає тяжкості одного з вчинених кримінальних правопорушень, особи, які могли б поручитися за підозрювану відсутні.

Слідчий суддя враховує рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», відповідно до якого гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні, тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Та рішення ЄСПЛ у справі «Істоміна проти України», відповідно до якого національні суди, визначаючи розмір застави у справі заявниці, не враховували її майновий стан на той час. Зі змісту рішень національних судів випливає, що розмір шкоди, імовірно завданої заявницею, був основною підставою, на яку посилалися суди, обґрунтовуючи свої рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді застави. ЄСПЛ зазначає, що хоча за змістом положень національного законодавства суду дозволено встановлювати вищі розміри застави у "виключних випадках", таке рішення має передбачати ретельний аналіз обставин справи, щоб обґрунтувати її "винятковий характер" та, посилаючись на критерії, що випливають з його усталеної практики, вважає, що, зосередившись на розмірі шкоди, імовірно завданої заявницею, без проведення ретельної оцінки всіх релевантних критеріїв, включно зі здатністю заявниці внести встановлений розмір застави, та за відсутності достатнього пояснення установлення застави саме в такому високому розмірі, національні суди не виконали свого зобов`язання з надання відповідного й достатнього обґрунтування своїх рішень про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, як того вимагає пункт 3 статті 5 Конвенції.

Відтак, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати засобів для гідного існування людини.

Стороною обвинувачення жодних даних щодо майнового стану підозрюваної до суду не надано, клопотання про витребування певних даних до суду не надходили. В силу ст.22 КПК України,кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Надані стороною захисту відомості щодо наявності у ОСОБА_4 захворювань, які потребують медикаментозного лікування та спостереження не свідчать про неможливість застосування такого запобіжного заходу як застава, відтак не приймаються до уваги.

Враховуючи відсутність даних, які б свідчили, що застава у розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст.182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваною обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які на неї покладаються, приймаючи до уваги надані стороною захисту відомості щодо доходів ОСОБА_4 , клопотання в частині визначення розміру застави у розмірі збитків 631451,31 грн задоволенню не підлягає.

За викладеного, беручи до уваги, вимоги п.2 ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави, розмір якої необхідно визначити - 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Саме такий розмір застави з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1,2,3,4,8 ч.5 ст.194 КПК України, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості кримінальних правопорушень, що інкримінуються підозрюваній, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу та належну процесуальну поведінку підозрюваної, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 182, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 116480 (сто шістнадцять тисяч чотириста вісімдесят) грн 00 коп.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунокТУ ДСА України в Кіровоградській області, отримувач коштів: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445; банк отримувача: ДКСУ м.Київ; код банку отримувача (МФО): 820172; рахунок отримувача: UA5002505.Призначення платежу: 1.ПІБ особи, яка внесла заставу; 2.ПІБ особи, за яку внесено заставу ОСОБА_4 ; 3.Найменування суду, що виніс рішення Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області; 4.Номер справи - 0000108 від 19.06.2025.

Зобов`язати ОСОБА_4 надати слідчому документи, які підтверджують внесення застави.

Відповідно до ч.6 ст.182 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, на строк з 24.03.2026 до 27.04.2026, дію наступних обов`язків, відповідно до п.п.1,2,3,4,8 ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, чи суду;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби паспорт/паспорти/ для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд або на в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 наступне:у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

В іншій частині клопотання задоволенню не підлягає.

Копію ухвали негайно після оголошення вручити прокурору, слідчому та підозрюваній.

Контроль за виконанням запобіжного заходу здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду - прокурор.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 15.10 годині 30.03.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_1