Справа № 758/917/25
Провадження 1-кп-127/26
ухвала

17 лютого 2026 року Обухівський районний суд Київської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , обвинуваченого ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження №0000198 від 19.12.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

17.02.2026 року о 12 год. 00 хв. у судове засідання не з`явився прокурор, дата та час судового засідання узгоджені із прокурором в судовому засіданні 19.01.2026, що доводиться журналом судового засідання.

17.02.2026 року заступник керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 подав клопотання, в якому просив відкласти судове засідання у зв`язку із перебуванням старшого прокурора групи прокурорів ОСОБА_9 у відпустці та зайнятістю інших прокурорів, яких включено до групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні в інших судових процесах і проведенні процесуальних дій в інших кримінальних провадженнях.

Неявка прокурора унеможливила розгляд справи.

Наступне судове призначено на 23 лютого 2026 року о 12 год. 00 хв., дата, яка була узгоджена із всіма учасниками процесу, в тому числі із прокурором.

Зважаючи на неналежну процесуальну поведінку сторони обвинувачення, суд вважає неприпустимим подальше толерування подібних випадків ухилення від явки до суду прокурорів у цьому кримінальному провадженні, тому з метою підтримання авторитету правосуддя вражає доцільним відреагувати на виявлені порушення у встановленому законом процесуальному порядку шляхом постановлення ухвали.

В межах цього кримінального провадження виявлено обставини, які з достатнім ступенем переконливості вказують на ухилення прокурорів групи прокурорів у даному кримінальному провадженні від участі у судовому розгляді, негативно впливають на відправлення правосуддя, перешкоджають судовому захисту прав та інтересів всіх учасників кримінального провадження, тому суд вважає доцільним постановити ухвалу з метою позитивного впливу на ефективність здійснення правосуддя у конкретному кримінальному провадженні та забезпечення конституційного права на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України.

Оцінюючи процесуальну поведінку сторони обвинувачення суд зважає на таке.

В судове засідання прокурор, який був належним чином повідомлений про дату і час судового засідання, не з`явився.

До поданого клопотання про відкладення розгляду справи заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва не долучено будь-яких доказів, які б підтверджували зайнятість інших прокурорів, яких включено до групи прокурорів, у вказаному кримінальному провадженні в інших судових процесах і проведенні процесуальних дій в інших кримінальних провадженнях.

Також суду не зрозуміло, який причинно-наслідковий зв`язок між перебуванням старшого прокурора групи прокурорів ОСОБА_9 у відпустці та відкладенням розгляду кримінального провадження.

При наданні правової оцінки вказаному випадку неявки у судове засідання прокурорів суд приймає до уваги наступне.

Статтею 2 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України встановлено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до статті 9 КПК України, під час кримінального провадження прокурор зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Розумність строків є однією із засад кримінального провадження, передбачених статтею 7 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 01 липня 2014 року у справі "S.A.S. проти Франції", п. 66, визначив, що "зловживання правом" - це шкідливе здійснення права її власником в такий спосіб, який явно не відповідає або суперечить цілям, для яких таке право надане/створене.

Принцип неприпустимості зловживання процесуальними правами ґрунтується насамперед на положеннях ч. 1 ст. 68 Конституції України, згідно з якою кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Розкриття принципу неприпустимості зловживання процесуальними правами також здійснюється крізь призму аналізу положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ст. 6 «Право на справедливий суд», ст. 13 «Право на ефективний засіб юридичного захисту», ст. 17 «Заборона зловживання правами», ст. 35 «Умови прийнятності»).

Згідно з вимогами статі 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду.

Водночас, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності. У разі неможливості подальшої участі прокурора в судовому провадженні він замінюється іншим у порядку, передбаченому статтею 37 цього Кодексу.

Ухилення прокурора від участі в судовому засіданні унеможливлює розгляд кримінального провадження.

Таким чином, процесуальна поведінка прокурорів перешкоджає проведенню судового розгляду кримінального провадження у розумні строки.

З огляду на викладене, суд вважає, що не з`являючись у судове засідання, не подаючи клопотання про відкладення розгляду справи з поважних причин із дорученням доказів поважності такої неявки, прокурори групи прокурорів зловживають своїми правами та перешкоджають реалізації права обвинуваченого на розгляд кримінального провадження у розумні строки.

Окрім цього, суд звертає увагу, що клопотання подане прокурором 16.02.2026 року о 16:47, що є окремим проявом неповаги, як до суду, так і до інших учасників кримінального провадження.

Так, суд отримав клопотання тільки 17.02.2026 року, що унеможливило його завчасний розгляд до судового засідання, і фактично клопотання прокурора звелося до повідомлення прокурора, адресоване учасникам процесу, в тому числі і суду, про те, що судове засідання буде відкладено.

З урахуванням наведених обставин, у діях прокурорів вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні своїх професійних обов`язків, зокрема, у неявках в судове засідання з неповажних причин та перешкоджанні реалізації права обвинуваченого на розгляд кримінального провадження у розумні строки.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 2 частини першої статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, загальні права і обов`язки прокурора визначено Законом України «Про прокуратуру».

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 19 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 22 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор підтримує державне обвинувачення в судовому провадженні щодо кримінальних правопорушень, користуючись при цьому правами і виконуючи обов`язки, передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України.

Частиною першою та другою статті 37 КПК України встановлено, що прокурор який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

У цьому кримінальному провадженні повноваження щодо підтримки державного обвинувачення здійснює група прокурорів Київської обласної прокуратури, що за умови належної процесуальної поведінки у достатній мірі могло забезпечити участь хоча б одного із них у кожному судовому засіданні.

При цьому наявність поважних причин неявки одного із прокурорів не може слугувати підставою для неявки до суду інших процесуальних керівників у цьому кримінальному провадженні.

Згідно з наказом Генерального прокурора від 30 вересня 2021 року № 309 «Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні» (далі Наказ № 309), прокурор у межах своїх повноважень, у тому числі, передбачених статтею 25 Закону України «Про прокуратуру», повинен вживати заходів, спрямованих на забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінальних проваджень у розумні строки.

Відповідно до вимог пунктів 21, 21.3 Наказу № 309, прокурорам у судовому провадженні відповідно до вимог законодавства слід особисто брати участь у судових засіданнях, ініціювати привід обвинуваченого чи зміну запобіжного заходу на більш суворий, порушувати перед судом питання про дисциплінарну відповідальність захисника, накладення грошових стягнень на учасників судового провадження у разі зловживання ними своїми процесуальними правами, ініціювати перед судом вирішення питання про постановлення ухвал, які не вирішують справи по суті, однак звертають увагу уповноважених органів на встановлені у кримінальному провадженні факти порушення закону, які потребують вжиття належних заходів реагування.

Згідно з пунктом 22 Наказу № 309 «Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні», старший прокурор групи прокурорів відповідно до вимог законодавства має організовувати та координувати діяльність прокурорів групи, узгоджувати їх процесуальні позиції, у тому числі шляхом надання відповідних доручень, які долучати до наглядового провадження.

Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав та обов`язків прокурорів, прийнятих 23 квітня 1999 року Міжнародною Асоціацією прокурорів, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правил та етики їх професії, в будь-який час дотримуватись найбільш високих норм чесності.

Відповідно до пунктів 1, 3 Керівних принципів, що стосуються державних обвинувачів, які прийняті восьмим конгресом Організації об`єднаних націй з попередження злочинності та поводженню з правопорушниками (Гавана, Куба, 27 серпня 07 вересня 1990 року) особи, відібрані для здійснення судового переслідування, повинні мати високі моральні якості та здібності, а також відповідну підготовку та кваліфікацію.

Особи, які здійснюють судове переслідування, будучи найважливішими представниками системи відправлення кримінального правосуддя, завжди зберігають честь та гідність своєї професії.

Всупереч вказаним вимогам чинного законодавства у цьому кримінальному провадженні жоден із уповноважених прокурорів не з`явився у судове засідання 17 лютого 2026 року.

Неявка прокурора в силу приписів кримінального процесуального законодавства унеможливлює розгляд кримінального провадження і є безумовною передбаченою законом підставою для відкладення судового засідання.

Враховуючи викладене, неявка прокурора у судове засідання негативно впливає на строки судового розгляду та відправлення кримінального правосуддя у цьому кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 55 Конституції України, ст.ст. 3, 7-9, 91, 110, 303-307, 369, 371, 419 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Довести до відома керівника Київської міської прокуратури виявлені судом порушення вимог кримінального процесуального законодавства та неналежне виконання процесуальних обов`язків прокурорами Подільської окружної прокуратури м. Києва, допущені під час судового розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000198 від 19.12.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, які полягають у неявці до судового засідання без поважних причин 17.02.2026 року, з метою вжиття заходів дисциплінарного впливу.

Про вжиті заходи на виконання ухвали повідомити Обухівський районний суд Київської області не пізніше одного місяця після її надходження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали направити до відома керівнику Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Суддя ОСОБА_1