печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4544/26-к
пр. № 1-кс-4908/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді справи № 757/4544/26-к за клопотанням слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0002894 від 28.12.2023,

УСТАНОВИВ:

1.Стислий опис провадження

Головним слідчим управлінням Національної поліції Україниза процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002894 від 28.12.2023 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції, що діяла на момент правопорушення).

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 надійшло клопотання слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про встановлення строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0002894 від 28.12.2023.

2. Короткий виклад поданої заяви про відвід

29.01.2026 в судовому засіданні захисник підозрюваних ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_3 , заявила відвід слідчому судді ОСОБА_4 з підстав, передбачених ст. 75 КК України.

В обґрунтування заяви про відвід зазначено, що слідчим суддею ОСОБА_4 не було надано достатнього часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 757/4544/26-к, унаслідок чого не забезпечено реалізацію права на захист ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Сторони в судове засідання не прибули.

Захисник підозрюваних ОСОБА_8 подав заяву про розгляд заяви без його участі. Заяву про відвід слідчому судді підтримав, просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_9 також подав заяву про розгляд заяви без його участі. Проти задоволення заяви про відвід слідчому судді заперечував.

3. Обґрунтування позиції суду

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, та з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження мають право заявити відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді (суду), передбачений статтею 75 КПК України, й, зокрема, відповідно до її пункту 4 частини 1, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом. Основними критеріями, якими керується ЄСПЛ щодо визначення органу «судом» у розумінні статті 6 Конвенції є: 1) здатність ухвалювати обов`язкові для виконання рішення; 2) обов`язкова законодавча регламентація функціонування та діяльності суду; 3) наявність встановленої законом функції щодо розгляду юридично значимих питань; 4) ґарантованість незалежності від державної виконавчої влади та інших учасників справи.

Згідно з частиною 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» (Заява №21722/11) від 27.05.2013 року зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Також в пункті 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (заява N 7577/02) від 03.05.2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 року зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

При вирішенні питання про відвід судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні. Доводи зхисника зводяться до незгоди захисника з прцесуальни рішенням, прийнтим суддею. Інших підстав, передбачених КПК, стороною захисту не наведено.

За таких обставин заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 81, 82, 309 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_10