№ 761/9853/20
№ 1-кп/755/63/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про призначення до судового розгляду

"10" лютого 2026 р. Дніпровського районного суду м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004974 від 30.04.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004974 від 30.04.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 296 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 296 КК України, до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено. Щодо поданих раніше до суду клопотань захисником ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору та про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень: № 0004974, № 0004975, № 0005108 заперечував, зазначивши, що за змістом положень ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення та яким завершується досудове розслідування, і саме в межах висунутого обвинувачення, відповідно до обвинувального акту, суд першої інстанції здійснює судовий розгляд, як це передбачено приписами ст. 337 КПК України. Пунктами 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України визначено перелік тих відомостей, які має містити обвинувальний акт. Зокрема, обвинувальний акт обов`язково повинен містити анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство), виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, єдиною підставою для повернення обвинувального акту прокурору є лише його невідповідність вимогам саме КПК України. Таким чином, повернення обвинувального акту прокурору може бути лише у разі, якщо при його складанні були допущені порушення вимог ч. 2 ст. 291 КПК України. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 року міститься роз`яснення, що в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, зокрема: якщо цей документ містить положення, що суперечать одне одному; у ньому наведено неприпустиму натуралізацію опису злочину; він не підписаний слідчим (крім випадків, коли прокурор склав його самостійно) чи не затверджений прокурором; до нього не долучено передбачені законом додатки. Так, обвинувальний акт містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, із зазначенням місця, часу та способу вчинення кожного кримінального правопорушення, правову кваліфікацію кожного кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. В обвинувальному акті наведені фактичні дані, які в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що надає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою. Фактично, захисник просить суд перейти до розгляду кримінального провадження по суті, надаючи правову оцінку сформульованому обвинуваченню, правовій кваліфікації діянь. Враховуючи те, що збирання, перевірка та оцінка доказів (доказування) може здійснюватися лише при подальшому судовому розгляді кримінального провадження по суті, у порядку, встановленому главою 28 КПК України суд, згідно вимог Глави 27 КПК України, не може вийти за межі своєї компетенції на стадії підготовчого засідання. Відповідно до вимог пункту 1 частини 3 та пункту 2 цієї частини статті 374 КПК України, вказані обставини підлягають перевірці під час судового розгляду та зазначаються у судовому рішенні, передбаченому ч. 1 ст. 369 КПК України. Щодо не проставлення печатки на екземплярі обвинувального акта, який вручений стороні захисту, то варто зауважити, що чинним КПК не передбачено обов`язок проставлення печаток на кожному екземплярі обвинувального акта, тому такі доводи є неспроможними. Щодо не зазначення, на думку захисника, в обвинувальному акті розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушення, то варто зазначити, що в обвинувальному акті на передостанній сторінці зазначено, що кримінальним правопорушенням матеріальну шкоду не завдано. Наступним абзацом відображені відомості про пред`явлення потерпілим цивільного позову. Щодо недоліків реєстру досудового розслідування варто зауважити, що у цій частині клопотання є неконкретизованим, захисником не вказано, які саме недоліки містяться у реєстрі та чому вони перешкоджають розгляду обвинувального акта по суті. Крім того, згідно зі сталою судовою практикою, недоліки реєстру досудового розслідування не є самостійною підставою для повернення обвинувального акта, оскільки поверненню, за наявності підстав, підлягає обвинувальний акт, а не додатки до нього. Таким чином, повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акта вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд. Вважає, що захисником не наведено жодної правової підстави, передбаченої кримінальним процесуальним законодавством України, для повернення обвинувального акта прокурору, тому, просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта. Зокрема, відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Також, згідно зі ст. 110 КПК України, процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 14.12.2022 року в справі № 754/10882/17, від 15.05.2024 року в справі № 758/6173/22, роздруківка відомостей з ЄРДР не належить до кримінально-процесуальних рішень. Крім того, відповідно до позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 11.07.2024 року в справі № 757/21858/22, наявні в ЄРДР відомості є похідними від процесуальних рішень прокурора, вони не можуть бути використані для встановлення або спростування факту винесення або не винесення прокурором певного процесуального рішення у кримінальному провадженні. Неналежне ведення слідчим Єдиного реєстру досудових розслідувань у конкретному кримінальному провадженні, зокрема невнесення у реєстр відомостей про всі проведені слідчі дії, не впливає на визначення належності і допустимості доказів у цьому кримінальному провадженні, зібраних органом досудового розслідування, за наявності у провадженні процесуальних документів, які підтверджують законність вчинення процесуальних дій. Усі матеріали досудового розслідування були відкриті стороні захисту у порядку ст. 290 КПК України, порядок оскарження процесуальних рішень, прийнятих слідчим та прокурором, передбачений окремими нормами КПК України. Оскільки відомості з ЄРДР не є доказами та не є процесуальними рішеннями, то відсутні підстави для задоволення клопотання захисника про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Представник потерпілого ОСОБА_4 підтримав думку прокурора, зазначивши, що обвинувальний акт підсудний Дніпровському районному суду м. Києва, відповідно до ухвали Київського апеляційного суду та відсутні підстави для його повернення, тому, прохав його призначити до судового розгляду. Щодо клопотань сторони захисту, то зазначив, що підтримує подані на них заперечення та заперечення прокурора, зазначивши, що обвинувальний акт містить всі необхідні дані, обвинувачення є доступним та зрозумілим, містить достатньо інформації, щоб обвинувачений розумів у чому його обвинувачують. Реєстр матеріалів є додатком до обвинувального акту і підставою для повернення обвинувального акту може бути лише невідповідність його вимогам КПК України, однак, він таким вимогам відповідає. На його думку, сторона захисту таким чином висловлює свою незгоду з пред`явленим обвинуваченням, що є недоречним на стадії підготовчого судового засідання. Також, заперечив щодо витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, підтримавши заперечення прокурора та зазначив, що подане стороною захисту таке клопотання не ґрунтується на положеннях КПК України та не підтверджує наявність процесуальної необхідності у вчинені судом відповідних дій на стадії підготовчого судового засідання, усі процесуальні рішення, на які посилається сторона захисту, містяться у матеріалах кримінального провадження та були відкриті стороні захисту, у порядку ст. 290 КПК України, зокрема, сторона захисту не скористалася правом самостійно отримати відповідні відомості, а витребування витягу з ЄРДР не належить до повноважень суду в межах п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України та не є необхідним для вирішення питань, визначених ст.ст. 314-315 КПК України, тому, прохав відмовити у задоволенні клопотань сторони захисту.

Захисник ОСОБА_6 підтримав подані ним клопотання про повернення обвинувального акт прокурору та про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень: № 0004974, № 0004975, № 0005108, і просив їх задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 підтримав всі клопотання захисника ОСОБА_6 , зазначивши, зокрема, що в клопотанні про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань останній звертав увагу на те, яку саме інформацію необхідно отримати з витягу, а саме, про зупинення та відновлення досудового розслідування. У пункті 53 розділу 2 Реєстру матеріалів зазначено про постанову про відновлення досудового розслідування від 22.09.2021 року і після цього, немає жодного посилання на зупинення досудового розслідування, однак, у матеріалах кримінального провадження є безліч постанов про зупинення та відновлення досудового розслідування, тому, на переконання сторони захисту, такі постанови є формальними. Під час підготовчого судового засідання вирішуються питання, у тому числі, й про закриття кримінального провадження, та повний витяг з ЄРДР зможе надати інформацію, коли саме зупинялося та відновлювалося досудове розслідування. Так, інформація з витягу з ЄРДР не є доказом, однак, у сукупності з іншими аргументами це дасть об`єктивність щодо досудового розслідування та обґрунтованості обвинувачення.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку своїх захисників.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу ; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Зокрема, згідно зі ст. 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 91 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Згідно з ч. 1 ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є у тому числі забезпечення повного розслідування.

Верховний Суд у постанові від 03.07.2019 року в справі № 273/1053/17 зазначив, що кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг. Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акту до суду належить виключно до повноважень прокурора.

У постанові Верховного Суду від 29.03.2019 року в справі № 686/18210/15-к зазначено, що для забезпечення права на ефективний захист в формулюванні обвинувачення мають бути зазначені ті обставини і з такою деталізацією, які необхідні й достатні для того, аби дозволити обвинуваченому ефективно захищатися від нього. Це не означає, що при формулюванні кожного обвинувачення мають бути зазначені всі без виключення обставини, наведені у переліку статті 91 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд приймає у тому випадку, якщо без усунення виявлених недоліків кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду.

З урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

До того ж, процесуальна оцінка зазначених вище обставин, згідно вимог чинного КПК України, можлива лише при ухваленні остаточного судового рішення, передбаченого ст. 373 КПК України, тобто за наслідками лише судового розгляду кримінального провадження з дотриманням вимог, передбачених ст. 318-380 КПК України.

Якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини, то питання зміни обвинувачення можливо вирішити шляхом застосування вимог ст. 337-339 КПК України.

На даній стадії судового провадження суд позбавлений процесуальної можливості надавати оцінку по суті повноті досудового розслідування, оскільки об`єктивне з`ясування всіх обставин справи здійснюється судом на стадії судового розгляду кримінального провадження.

В обвинувальному акті прокурором змістовно та послідовно викладено обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та формулювання обвинувачення, що в повному обсязі дозволяє стороні захисту зрозуміти суть пред`явленого обвинувачення.

Таким чином, виклад фактичних обставин та формулювання обвинувачення є достатніми для правильного розуміння обставин та реалізації права на захист. Наведені в обвинувальному акті фактичні дані у своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

Посилання сторони захисту на неконкретність формулювання обвинувачення суд вважає безпідставним, оскільки зазначення в обвинувальному акті конкретних обставин кримінальних правопорушень відноситься до дискреційних повноважень прокурора, у зв`язку з чим, останній зазначає ті обставини, які вважає встановленими.

При цьому, з урахуванням такої стадії судового розгляду, як підготовче судове засідання, будь-яка оцінка пред`явленого обвинувачення щодо його фактичного змісту є втручанням в оцінку доказів, що є процесуально неприпустимим.

На підставі викладеного, суд вважає, що, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві, не встановлено, тому, у задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акту, слід відмовити.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю прокурора, представника потерпілого, потерпілого, захисників та обвинуваченого.

Крім того, щодо клопотання захисника ОСОБА_6 про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень: № 0004974, № 0004975, № 0005108, то на даній стадії судового провадження, з урахуванням думок учасників судового провадження, суд не вбачає підстав для його задоволення.

Зокрема, відповідно до ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Досудова доповідь щодо неповнолітнього обвинуваченого віком від 14 до 18 років складається незалежно від тяжкості вчиненого злочину, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 5 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Щодо вирішення питання складання досудової доповіді, то суд зазначає про те, що відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України, представник потерпілого не є суб`єктом, наділеним правом ініціювати дану процедуру. Досудова доповідь не є єдиним джерелом інформації про особу.

Відповідно до принципу змагальності (ст. 22 КПК України), збирання та надання суду матеріалів, що характеризують особу обвинуваченого (характеристики, довідки, дипломи тощо), є правом та обов`язком сторони захисту. За необхідності та за власним розсудом, захисники можуть у подальшому надати суду всі необхідні характеризуючі матеріали у встановленому законом порядку.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим визнати непотрібним складання досудової доповіді представником уповноваженого органу з питань пробації відносно обвинуваченого ОСОБА_7 з огляду на викладене вище, а також враховуючи ту обставину, що обвинувачений на даний час перебуває за межами України та судові засіданні проводяться, відповідно до ст. 336 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 291, 314-316, 372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004974 від 30.04.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 296 КК України, призначити до судового розгляду на 16 лютого 2026 року на 11 годину 40 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю прокурора, представника потерпілого, потерпілого, захисників та обвинуваченого.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про витребування повного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень: № 0004974, № 0004975, № 0005108 - відмовити.

Щодо складання досудової доповіді, то з урахуванням ч. 5 ст. 314 КПК України та обставин, викладених у мотивувальній частині ухвали, суд не вбачає підстав для її складання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя