Справа № 308/3724/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність слідчих Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород), яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

у с т а н о в и в:

11 березня 2026 року до Ужгородського міськрайонного суду через " Електронний суд" надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчих Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород), яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі скаргою та додатками до неї вбачається, що 04.03.2026 р. кожним окремо із скаржників послугами поштових відділень м. Ужгорода та м. Рівне від слідчого отримано Листи, у тому числі на ім`я скаржника-1 Лист.

Вказує, що " згідно до змісту тексту зазначеного Листа вбачається те, що слідчий не вбачає у Заяві-повідомлення датою від 06.02.2026 р. про вчинення кримінального правопорушення ознаки складу кримінального злочину, які кваліфікуються нормою ч.2 ст.383 КК України. Як вбачається із тексту заяви про кримінальне правопорушення скаржниками було викладені фактичні обставини безпосередньої причетності ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення, ознаки складу кримінального злочину, які кваліфікуються нормою ч.2 ст.383 КК України. Скаржники не погоджуються із рішенням слідчого та вважать рішення слідчого суперечливим нормами КПК України, у тому числі, - як прояв бездіяльності " .

Відомості за цією заявою станом на 11.03.2026 року до ЄРДР внесені не були.

З огляду на це, заявник просить суд: прийняти таку скаргу до свого розгляду і відкрити судового провадження; У порядку, встановленого нормами ст.214 КПК України зобов`язати Шостий слідчий відділ Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові внести до Єдиного реєстру досудового розслідування відомості про вчинення прокурором Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 кримінального правопорушення, ознаки складу кримінального злочину, які вбачаються ч.2 ст.383 Кримінального кодексу України; Зобов`язати Шостий слідчий відділ Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові у порядку виконання вимог засад (принципів) кримінального законодавства України, у тому числі, - в рамках належного дотримання процесуальних строків, відкрити кримінальну справу за фактом вчинення прокурором Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 кримінального правопорушення, ознаки складу кримінального злочину, які вбачаються ч.2 ст.383 Кримінального кодексу України і розпочати досудове розслідування; Витребувати від Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові матеріали справи за Листом з вих. Р№ 10249зкп-26/л/12-61-12353/26 від 25.02.2026 р.; Скаргу розглянути у судовому засіданні за відсутністю скаржників ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 11.03.2026 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке.

Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з пунктами 1, 3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо: (1) якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; (2) вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від слідчого, прокурора, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Тобто, зважаючи на положення ч. 5 ст. 115 та ч. 1 ст. 214 КПК, десятиденний строк для подання скарги на бездіяльність починається з дня, наступного за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Слід зазначити, що заявник не подав до суду копії заяви про вчинення кримінального правопорушення з якою звернувся до слідчих Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород).

Водночас , на підставі фактичних даних, які зафіксовані в скарзі заявника слідчий суддя установив, що 06.02.2026 року ОСОБА_2 звернувся до Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород) із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Власне, з цього моменту слід відраховувати 24 години на внесення відомостей до ЄРДР.

У тексті скарги заявник вказує, що " згідно до змісту тексту зазначеного Листа вбачається те, що слідчий не вбачає у Заяві-повідомлення датою від 06.02.2026 р. про вчинення кримінального правопорушення ознаки складу кримінального злочину, які кваліфікуються нормою ч.2 ст.383 КК України... "

Тобто, фактично, бездіяльність ,яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР настала з 08 лютого 2026 року, і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді. Тобто, останнім днем оскарження бездіяльності, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР було 17.02.2026 року.

Водночас, фактично скаргу ОСОБА_2 подав через «Електронний суд» 10.03.2026, яка надійшла до суду 11.03.2026 року ( штамп на скарзі) , про що свідчить відмітка суду на вказаній скарзі, тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 304 КПК строку подання скарги.

Питання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_2 не порушував.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_2 пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчих Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород), яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, а тому таку скаргу належить повернути. Керуючись статтями 304, 305, 309, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя. -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчих Шостого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові (з дислокацією у м. Ужгород), яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення- повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1