Справа№ 693/124/26
У Х В А Л А

03.02.2026 м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :

До Жашківського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за її заявою від 22.12.2025.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Із наданої скаржником копії заяви про вчинення кримінального правопорушення від 22.12.2025 вбачається, що ця заява адресована начальнику ГУНП в Черкаській області.

Скаржником до скарги не долучено належних та допустимих доказів,

які б підтверджували надходження заяви від 22.12.2025 до ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Із копії листа Уманського РУП ГУНП в Черкаській області від 31.12.2025 вбачається, що до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області вбачається, що 26.12.2025 до управління поліції надійшла заява ОСОБА_2 про вчинення щодо неї шахрайських дій, яка зареєстрована в єдиному обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за № 40404 та цього ж дня скерована до ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Однак, із цього листа не можливо встановити, що саме заяву скаржниці від 22.12.2025, адресовану начальнику ГУНП в Черкаській області, скеровано за належністю до ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

Згідно із ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, згідно із кримінальним процесуальним законодавством, відомості викладені в заяві про вчинене кримінальне правопорушення невідкладно, але не пізніше 24 годин вносяться до ЄРДР. Рішення щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в обставинах викладених у заяві про його вчинення, може бути прийнято дізнавачем, слідчим, прокурором лише за результатами проведеного розслідування, яке розпочинається разом з внесенням відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З урахуванням наведених положень закону орган досудового розслідування зобов`язаний внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення, чинний КПК України не передбачає права у органу досудового розслідування після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення передавати її за належністю.

В даному випадку орган досудового розслідування ГУНП в Черкаській області після отримання заяви скаржниці від 22.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, повинен вчинити дії, передбачені ст. 214 КПК України, а саме внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Тобто, бездіяльність по невнесенню відомостей до ЄРДР за заявою скаржниці від 22.12.2025 допущена органом досудового розслідування ГУНП в Черкаській області.

Нормами чинного КПК України не визначено підсудність розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування.

Між тим, системний аналіз положень КПК, зокрема його Розділу II Глави 10 статті 132 ч. 2 та Глави 18 статей 184 ч. 1, 201 ч. 1, а також положення ч. 6 ст. 9 КПК дозволяє зробити висновок, що усі питання, які виникають під час досудового розслідування та передбачені ст. 303 КПК, повинні розглядатися слідчим суддею у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_2 повинна бути подана до місцевого суду за фактичною адресою місця знаходження органу досудового розслідування, якому вона адресувала заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга підлягає поверненню, оскільки її подано з порушенням правил територіальної підсудності, тобто дана скарга не підлягає розгляду у Кагарлицькому районному суді Київської області.

Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє скаржницю звернутися із цією скаргою до належного суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. У п. 53 Рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» було зазначено, що «Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.

Статтею 392 КПК України передбачено, що в апеляційному порядку можуть бути оскаржені судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, а саме: 1) вироки, крім випадків, передбачених статтею 394 цього Кодексу; 2) ухвали про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру; 3) інші ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно ч. 3 ст. 392 КПК України, в апеляційному порядку також можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Ст. 307, 309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Можливість оскарження ухвали слідчого судді, якою повернуто скарги зазначеними правовими нормами не передбачена.

Постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31.05.2021 у справі № 646/3986/19 вирішувалось питання оскарження ухвал слідчого судді про повернення клопотання у зв`язку з недотриманням правил підсудності та було вирішено, що постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог ч. 2 ст. 132 КПК (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.32-33,218,303-304 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 22.12.2025 - повернути особі, які її подала для подачі до належного суду.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1