Справа № 199/7999/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.09.2025 року м.Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням старшого слідчого СВ ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погодженим прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000886 від 11.07.2024 року за ч.4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Зі змісту клопотання вбачається, що слідчий просить накласти арешт у вигляді заборони відчуження та розпорядження на квартиру АДРЕСА_1 , з метою забезпечення збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п.1) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п.4).

Частиною 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

В той же час, слідчим при зверненні до слідчого суді з клопотанням про арешт майна вказаних вимог не було дотримано.

Зокрема, не дотримано вимоги п.1 ч.2 ст. 171 КПК України, а саме: обґрунтовуючи накладення арешту з метою збереження речових доказів, слідчим не зазначено, яким чином відсутність заборони відчуження та розпорядження нерухомим майном, яке вже вибуло з володіння потерпілих, буде перешкоджати завданням кримінального провадження; копія постанови слідчого про визнання квартири АДРЕСА_1 речовим доказом до клопотання не долучена. Також, клопотання не містить жодного обґрунтування накладення арешту майна з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Крім того, не дотримано вимоги п.4 ч.2 ст. 171 КПК України, а саме: не зазначено розмір шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. При цьому, таких відомостей не містить жоден з долучених до клопотання документів, в тому числі відсутній цивільний позов.

Відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, оскільки клопотання про арешт майна подане без додержання вимог п.п.1, 4 ч.2 ст. 171 КПК України, воно підлягає поверненню прокурору з встановленням строку в сімдесят дві години для усунення вказаних недоліків.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

В своєму клопотання слідчий просить розглядати його за участю представника ОСОБА_4 , однак взагалі не зазначає процесуальний статус вказаної особи. Як вбачається з долучених до клопотання документів, що ОСОБА_4 є законним представником неповнолітніх потерпілих, однак ч.2 ст. 172 КПК України не передбачена участь потерпілого чи його представника при розгляді клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-172, 369-372 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000886 від 11.07.2024 року за ч.4 ст. 190 КК України - повернути прокурору Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 для усунення зазначених в клопотанні недоліків, встановивши строк протягом 72 годин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1