Справа № 682/2452/25
Провадження № 1-кс/682/89/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

17 вересня 2025 року м. Славута

Слідчий суддя Славутського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , представника ВП № 1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області - ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

16.09.2025 року ОСОБА_3 звернулася зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених осіб ВП № 1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Скарга мотивована тим, що її чоловік ОСОБА_6 перебував на стаціонарному лікуванні з діагнозом туберкульоз, бронхіальна астма та ще ряд супутніх захворювань. В цей час йому зателефонували з поліції про явку до них для того, щоб продовжити дозвіл на мисливську зброю. Коли чоловік 09.09.2025 року прибув до поліції, то йому повідомили, що ТЦК оголосило його в розшук. Після прибуття в приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 чоловіка незаконно затримали і незаконно утримують по даний час, тобто 15.09.2025 року. При цьому у чоловіка відкрито викрали мобільний телефон марки "Хуавей" вартістю 5000 грн.

Таким чином, невстановлені службові особи ІНФОРМАЦІЯ_1 навмисно зловживаючи своїми службовими обов`язками, утримують з 09 до 15 вересня 2025 року ОСОБА_6 , незаконно позбавивши його волі та відкрито викрали в нього мобільний телефон "Хуавей" вартістю 5000 грн, своїми протиправними діями вчинили кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України.

15.09.2025 року скаржниця подала заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України, до ВП №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

16 вересня 2025 року черговий ВП № 1 (м. Славута ) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 в телефонному режимі повідомив про те, що відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України до ЄРДР не внесено.

Станом на 16 вересня 2025 року ніхто не повідомив її про факт внесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України до ЄРДР.

Така бездіяльність слідчого СВ ВП №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області суперечить вимогам ст.214 КПК України.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_3 вимоги за скаргою підтримала, вважає, що наявні підстави для її задоволення, не заперечувала проти розгляду справи у відсутність свого представника.

Представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_5 просив розглядати скаргу у його відсутність, скаргу підтримав.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлений належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду скарги.

Начальник сектору дізнання ВП №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, повідомив, що на час розгляду скарги відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України, зазначені в заяві ОСОБА_3 до ЄРДР не внесено, здійснюється перевірка заяви ОСОБА_3 в порядку розгляду звернень громадян на підставі Закону України "Про звернення громадян" .

Слідчий суддя, вислухавши позицію скаржниці, представника ВП №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, вивчивши надані матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною 5 статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у пункті 2 Розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі - Положення) затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень статті 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаної статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним Кримінальним кодексом України.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Указане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто обов`язок доведення підставності заявленої вимоги у даному випадку покладається на скаржника.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 , яка є дружиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 15.09.2025 року звернулася із заявою про вчинення кримінального правопорушення до відділення поліції №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, в якій зазначила, що її чоловік ОСОБА_6 перебував на стаціонарному лікуванні з діагнозом туберкульоз, бронхіальна астма та ще ряд супутніх захворювань. В цей час йому зателефонували з поліції про явку до них для продовження дозволу на мисливську зброю. 09.09.2025 року чоловік прибув до поліції, де йому повідомили, що ТЦК оголосило його в розшук. Він прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 , де його незаконно затримали і незаконно утримують по даний час, тобто 15.09.2025 року. При цьому у чоловіка відкрито викрали мобільний телефон марки "Хуавей" вартістю 5000 грн. Таким чином, невстановлені службові особи ІНФОРМАЦІЯ_1 навмисно зловживаючи своїми службовими обов`язками, утримують з 09 до 15 вересня 2025 року ОСОБА_6 , незаконно позбавивши його волі та відкрито викрали в нього мобільний телефон "Хуавей" вартістю 5000 грн, чим вчинили кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 ч.1, 146 ч.2, 186 ч.2 КК України.

З пояснень представника відділення поліції №1 (м. Славута) Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області слідує, що на даний час за заявою ОСОБА_3 проводиться перевірка в порядку розгляду звернення громадян, оскільки відсутні підстави для здійснення досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до положень чинного КПК України у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування слідчий суддя забезпечує дотримання прав сторін і вирішує ті питання, що віднесені до його повноважень.

Як вбачається зі скарги ОСОБА_3 , особи, в діях яких заявниця вбачає ознаки кримінальних правопорушень, з приводу яких звернулася до відділення поліції № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області є службовими особами та посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_3 .

За змістом статті 216 КПК України досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених, у тому числі, працівниками правоохоронних органів, вищими посадовими особами, щодо працівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки (ТЦК та СП) у разі вчинення ними злочинів здійснюють слідчі Державного бюро розслідувань (ДБР). Зокрема, ДБР розслідує справи щодо зловживань та перевищень службових повноважень працівниками ТЦК та СП, зокрема, під час мобілізації.

Відтак, скаржницею не було дотримано належної процедури звернення до компетентного органу із заявою про злочин.

Крім того, обставини, викладені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення особами ІНФОРМАЦІЯ_3 , та що вони потребують перевірки засобами кримінального процесу в силу їх абстрактного характеру, із заяви скаржниці неможливо встановити попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, предмет, межі та напрямок досудового розслідування, тому не має підстав для внесення повідомлень, викладених у заяві ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення скарги.

Керуючись ст.303, 304, ч. 2 ст. 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складений 18.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1