н/п 1-кс/953/6491/25
"06" листопада 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - ОСОБА_3 ,
До Київського районного суду м. Харкова 23.09.2025 надійшла вказана скарга, в якій заявник просить скасувати постанову дізнавача СД ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 та, згідно розділу IV глави 27 ст. 314 КПК України, зобов`язати передати вказане кримінальне провадження; поновити строк на оскарження постанови дізнавача.
На обґрунтування скарги заявник зазначає, зокрема, що 04.09.2025 вона звернулася до керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області з заявою про покарання винних мешканців кв. АДРЕСА_1 , та інших осіб. 11.09.2025 вона отримала відповідь першого заступника керівника окружної прокуратури, з якої вона дізналась, що вказане кримінальне провадження закрито 26.02.2025 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. За відсутності злочину. З постановою дізнавача вона не згодна. Дізнавач порушив п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України та незаконно не звернувся в суд з обвинувальним актом.
В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримала подану скаргу, просила її задовольнити.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
В межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_3 визнано потерпілою, про що їй вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого (а.к.п. 10).
В мотивувальній частині оскаржуваної постанови від 26.02.2025 дізнавач, посилаючись на показання потерпілої ОСОБА_3 , свідка ОСОБА_6 , висновок експерта №09-2687/2024, зазначив, що суб`єктивна сторона злочину, що розглядається, характеризується тільки умисною виною. Відповідальність за ст. 125 КК України настає і у тих випадках, коли умисел винного був спрямований на заподіяння невизначеної шкоди здоров`ю і фактично було заподіяно легке тілесне ушкодження. Заподіяння легкого тілесного ушкодження внаслідок необережної вини не є караним за ст. 125 КК України. Заподіяння легкого тілесного ушкодження внаслідок необережної вини не є караним.
Слідчий суддя не погоджується з постановою дізнавача про закриття кримінального провадження, та вважає її передчасною.
В ст. 284 КПК України чітко визначені підстави до закриття кримінального провадження.
Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Оскільки закриття кримінального провадження є одним із способів її остаточного вирішення, провадження має закриватися після всебічного, повного, об`єктивного дослідження всіх обставин та після надання оцінки дізнавачем всіх зібраних та перевірених доказів. Відповідно до закону, постанова дізнавача про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, має бути викладена суть заяви особи, фактичні обставини, має бути надана відповідь на всі поставлені запитання особою, що здійснює захист своїх прав.
В матеріалах кримінального провадження містяться вказівки прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_9 від 16.12.2024 №50-2831-24, в яких вона вимагала невідкладно виконати наступні слідчі дії: провести допит потерпілої ОСОБА_3 щодо обставин отримання нею тілесних ушкоджень, провести за участю останньої слідчий експеримент; призначити у кримінальному провадженні судово-медичну експертизу щодо визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень потерпілої ОСОБА_3 , видати їй копію постанови для проходження вказаної експертизи; допитати сусідів потерпілої щодо відомих їм обставин вчиненого кримінального правопорушення, в т.ч. ОСОБА_6 , на якого вказує потерпіла, провести з ними слідчі експерименти, якщо вони бачили подію кримінального правопорушення; перевірити наявність камер відеоспостереження в місці вчинення кримінального правопорушення. Вказані вказівки не є вичерпними, тому при необхідності виконати інші слідчі (розшукові) дії (а.к.п. 19).
В матеріалах справи міститься також: протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 18.12.2024 (а.к.п. 20-22); протокол допиту потерпілої ОСОБА_3 від 01.12.2024 (а.к.п. 23-24); висновок експерта №09-2687/2024 від 25.01.2025 (а.к.п. 35-36).
Однак, даних щодо виконання вказівок прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_9 від 16.12.2024 №50-2831-24 в повному обсязі, матеріали кримінального провадження не містять.
Крім того, як зазначено вище, підставою до закриття кримінального провадження слідчий зазначив про відсутність події кримінального правопорушення. Проте, у розумінні вимог кримінального провадження за відсутності в діянні складу злочину передбачає наявність самої події, у якій відсутні певні ознаки (обов`язкові елементи конкретного складу) злочину. За таких обставин рішення дізнавача повинно містити вказівку на те, яке діяння мало місце (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення) та які ознаки кримінального правопорушення в діях конкретної особи відсутні.
Однак, резолютивна частина постанови дізнавача від 26.02.2025 не конкретизована, вказано, що кримінальне провадження закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину кримінального правопорушення.
При проведенні досудового розслідування органу розслідування слід вжити заходів щодо встановлення об`єктивної істини, в необхідному обсязі провести необхідні слідчі дії, за результатом чого необхідно прийняти законне та обґрунтоване рішення.
При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ.
Принципом кримінального судочинства є доступ до правосуддя (ст. ст. 7, 21 КПК України), який впроваджує у вітчизняне кримінальне процесуальне законодавство міжнародно-правовий стандарт, який міститься у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
З огляду на викладене, враховуючи, що матеріали кримінального провадження не містять даних про отримання ОСОБА_3 оскаржуваної постанови від 26.02.2025, слідчий суддя вважає можливим поновити заявнику строк на звернення до суду зі скаргою, та визнати причини його пропуску поважними.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 117, 303-307, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Поновити ОСОБА_3 строк на подачу скарги, визнавши причини його пропуску поважними.
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена в частині поновлення процесуального строку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1