Справа № 216/6794/25
провадження 1-кс/216/2228/25
УХВАЛА

іменем України

29 серпня 2025 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу клопотання прокурора Широківського відділу Криворізької Південної окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0017003 від 24.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИЛА:

26 серпня 2025 року до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні №0017003 від 24.08.2025 із забороною права на їх відчуження та розпорядження, що вилучені 24.08.2025 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж.

Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання

На обґрунтування клопотання прокурора зазначає, що у провадженні третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0017003 від 24.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Попередньо досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2025 о 17.31 до чергової частини ВП № 6 Криворізького районного управління поліції надійшло повідомлення про те, що 24.08.2025 о 16.40 в Криворізькому районі, с. Андріївка сталася пожежа, горить дах будівлі та сіно в господарчій споруді (всередині знаходяться свійські тварини) на площі 300 кв.м. На місце прибули співробітники караулу 61 ДПРЧ З ДПРЗ ТУ ДСНС України в Дніпропетровській області, та почали гасити пожежу. В ході гасіння пожежі місцевий мешканець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає: АДРЕСА_2 почав агресивно поводити себе відносно працівників ДСНС, застосував фізичну силу до водія 61 ДПРЧ З ДПРЗ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області майстер сержанту служби ЦЗ ОСОБА_5 , 1984 р.н. та вибив йому зуб. Після чого діставши ніж, спричинив ножове поранення кісті лівої руки капітану служби ЦЗ ДСНС ОСОБА_6 , 1985 р.н.

Надалі співробітниками ДСНС було викликано слідчо-оперативну групу ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка прибула на місце. ОСОБА_4 , на законні вимоги поліцейських не реагував, продовжував вчиняти протиправні дії, утримуючи в руках ніж.

Після чого у зв`язку з небезпекою для життя та здоров`я оточуючих осіб, які перебували на території місця події, згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію», помічник чергового чергової частини Відділення поліції 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_7 здійснив 1 попереджувальний постріл з табельної вогнепальної зброї «ПМ» в повітря, після чого з метою зупинення та затримання правопорушника ОСОБА_4 здійснив два постріли з пістолета «ПМ» в область черева, тим самим застосував вогнепальну зброю. В подальшому, після спроби ОСОБА_4 скоротити відстань до ОСОБА_8 , останній здійснив ще один постріл з табельної вогнепальної зброї «ПМ» в бік ОСОБА_4 . В цей же час, оперуповноважений СКП ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію» згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію» здійснив 1 постріл з наявної в нього автоматичної зброї, АКС- 74У в бік ОСОБА_4 . Від отриманих поранень ОСОБА_4 помер.

24.08.2025 в період часу з 21 год 30 хв по 23 год 06 хв проведено огляд місця події біля домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж.

25.08.2025 слідчим у вказаному кримінальному провадженні було визнано речовими доказами: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж, які були вилучені 24.08.2025 під час огляду місця події за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, с. Андріївка, вул. Паркова, б. 10, у зв`язку із тим, що вилучені речі та документи зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, в них викладені та засвідчені обставини, які мають значення для кримінального провадження та у подальшому підлягають конфіскації, то вони підлягають приєднанню до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів.

Сторона обвинувачення посилаючись на вимоги ст. ст. 98, 170 КПК України, з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення обшуку 25.08.2024 майно.

1.Позиції учасників

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, надав суду заяву з проханням розглядати клопотання за його відсутністю, наполягав на його задоволенні.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Отже, слідчий суддя, приймаючі рішення про розгляд справи за відсутності заявника, приймає до уваги положення частини 6 статті 9 КПК України, згідно з якою, у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 7 КПК України до таких засад, зокрема, відносяться доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, а доступ до правосуддя іншим шляхом, окрім ухвалення відповідних судових рішень неможливий.

Таким чином, з метою недопущення обмеження доступу до правосуддя, на думку слідчого судді, клопотання можливо розглянути по суті і у відсутності сторони кримінального провадження, яка подала клопотання.

Власник майна, щодо якого вирішується питання про арешт у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав суду заяву, про розгляд клопотання про накладення арешту без його участі.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Через неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

2.Обставини, що були встановлені під час розгляду клопотання

В ході розгляду клопотання встановлено, що провадженні третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0017003 від 24.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 24.08.2025 о 17.31 до чергової частини ВП № 6 Криворізького районного управління поліції надійшло повідомлення про те, що 24.08.2025 о 16.40 в Криворізькому районі, с. Андріївка сталася пожежа, горить дах будівлі та сіно в господарчій споруді (всередині знаходяться свійські тварини) на площі 300 кв.м. На місце прибули співробітники караулу 61 ДПРЧ З ДПРЗ ТУ ДСНС України в Дніпропетровській області, та почали гасити пожежу. В ході гасіння пожежі місцевий мешканець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає: АДРЕСА_2 почав агресивно поводити себе відносно працівників ДСНС, застосував фізичну силу до водія 61 ДПРЧ З ДПРЗ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області майстер сержанту служби ЦЗ ОСОБА_5 , 1984 р.н. та вибив йому зуб. Після чого діставши ніж, спричинив ножове поранення кісті лівої руки капітану служби ЦЗ ДСНС ОСОБА_6 , 1985 р.н.

Надалі співробітниками ДСНС було викликано слідчо-оперативну групу ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, яка прибула на місце. ОСОБА_4 , на законні вимоги поліцейських не реагував, продовжував вчиняти протиправні дії, утримуючи в руках ніж.

Після чого у зв`язку з небезпекою для життя та здоров`я оточуючих осіб, які перебували на території місця події, згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію», помічник чергового чергової частини Відділення поліції 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_7 здійснив 1 попереджувальний постріл з табельної вогнепальної зброї «ПМ» в повітря, після чого з метою зупинення та затримання правопорушника ОСОБА_4 здійснив два постріли з пістолета «ПМ» в область черева, тим самим застосував вогнепальну зброю. В подальшому, після спроби ОСОБА_4 скоротити відстань до ОСОБА_8 , останній здійснив ще один постріл з табельної вогнепальної зброї «ПМ» в бік ОСОБА_4 . В цей же час, оперуповноважений СКП ВП № 6 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію» згідно ч. 4 ст. 46 ЗУ «Про Національну поліцію» здійснив 1 постріл з наявної в нього автоматичної зброї, АКС- 74У в бік ОСОБА_4 . Від отриманих поранень ОСОБА_4 помер.

24.08.2025 в період часу з 21 год 30 хв по 23 год 06 хв проведено огляд місця події біля домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж.

25.08.2025 слідчим у вказаному кримінальному провадженні було визнано речовими доказами: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж, які були вилучені 24.08.2025 під час огляду місця події за адресою: Дніпропетровська обл., Криворізький р-н, с. Андріївка, вул. Паркова, б. 10, у зв`язку із тим, що вилучені речі та документи зберегли на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, в них викладені та засвідчені обставини, які мають значення для кримінального провадження та у подальшому підлягають конфіскації, то вони підлягають приєднанню до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів.

3.Мотиви прийняття рішення слідчим суддею

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

3.1 Щодо строку звернення з клопотанням.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Оскільки, речі на які слідчий просить накласти арешт було вилучено 25.08.2025 під час проведення обшуку, а клопотання про арешт майна, подано до суду засобами поштового зв`язку 25.08.2025, сторона обвинувачення звернулась з вказаним клопотанням у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

3.2 Щодо правової підстави для арешту майна та можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві проводиться досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0017003 від 24.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Слід звернути увагу, що зазначені у клопотанні речі, мають на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегло на собі його сліди.

З огляду на викладене, на переконання слідчого судді доведено, що підстава передбачена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України (арешт з метою збереження речових доказів) підлягає застосуванню.

3.3 Щодо наявності ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна.

Під час проведення обшуку вдалось зафіксувати дані з вилучених речей. Однак необхідним є збереження первинних параметрів таких речей, поряд з цим, наразі на початковій стадії досудового розслідування складно визначити весь об`єм необхідних слідчих дій та даних, які можливо буде встановити із відомостей, що зафіксовані у відповідних речах.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що у разі невжиття заходів забезпечення кримінального провадження майно, на яке прокурор просить накласти арешт може бути приховано або знищено.

3.4 Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

На переконання слідчої судді, на даному етапі досудового розслідування, накладення арешту на вилучене майно, з метою збереження речових доказів, є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Такий арешт пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Водночас, на переконання слідчої судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у розслідуванні корупційних кримінальних правопорушень.

Слідча суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.

Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

3.5 Щодо наслідків арешту майна

На переконання слідчого судді, з огляду на викладені у цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування та обраний спосіб арешту, такий арешт не є надмірно обтяжливим.

Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту майна, застосованого у вищезазначений спосіб, на інтересах володільця.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний судом захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому може бути повернуто, згідно положень ст. 174 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на речі, які вилучені 25.08.2025 під час огляду які були вилучені 24.08.2025 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: патрон калібру 5,45 мм з маркуванням «270 89», 3 гільзи від патронів 9 мм з маркуванням «270 94», гільзу від патрону 5,45 мм з маркуванням «270 80», ніж Satori з дерев`яною ручкою, складний ніж.

Заборонити власнику, уповноваженим ним особам відчуження, розпорядження та використання арештованого майна до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до «Порядку зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012.

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1