УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 525/573/24

провадження № 51- 4684 ск 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на ухвалу Полтавського апеляційного суду від 21 липня 2025 року стосовно засудженого ОСОБА_5 ,

встановив:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до Касаційного кримінального суду з касаційною скаргою, в якій порушує питання про перегляд вищезазначеного рішення апеляційного суду в касаційному порядку та одночасно просить поновити строк на касаційне оскарження. В обґрунтування свого клопотання вказує, що повний текст ухвали від 21 липня 2025 року в його особистому кабінеті у системі «Електронний суд» з`явився лише 20 жовтня 2025 року, а тому строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин.

Дослідивши доводи клопотання, наявну копію оскаржуваного судового рішення, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у задоволенні клопотання захисника про поновлення строку на касаційне оскарження слід відмовити, а касаційну скаргу повернути виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Правило дотримання тримісячного строку для подання касаційної скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію, чітко визначити свої аргументи та окреслити стверджувану правову позицію.

Також Суд звертає увагу, що у рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

За приписами ч. 1 ст. 26 КПК, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать

від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Оскаржувана ухвала Полтавського апеляційного суду була постановлена

21 липня 2025 року та з її змісту вбачається, що засуджений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 були присутні у судовому засіданні апеляційного суду, а відтак, тримісячний строк на касаційне оскарження вказаного судового рішення необхідно обчислювати саме з наступного дня після проголошення апеляційним судом оскаржуваного рішення (навіть якщо була проголошена лише його резолютивна частина), адже виключення з цього правила передбачене лише для засудженого, який тримається під вартою. Вказаною ухвалоюучасникам судового провадження, зокрема, засудженому ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 було роз`яснено порядок та строк її оскарження.

Тому доводи захисника ОСОБА_4 про те, що повний текст оскаржуваної ухвали апеляційного суду з`явився у його особистому кабінеті у підсистемі «Електронний суд» 20 жовтня 2025 року, а відтак, це є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, не ґрунтуються на вимогах закону.

У цьому випадку строк на касаційне оскарження для захисника обчислюється за загальним правилом, й останнім днем цього строку, з урахуванням положень ч. 5

ст. 115 КПК, було 22 жовтня 2025 року.

Проте, з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження

та касаційною скаргою захисник ОСОБА_4 звернувся через систему «Електронний суд» 10 грудня 2025 року, тобто, з пропуском строку на касаційне оскарження.

Зазначені захисником причини пропуску строку на касаційне оскарження вказаної вище ухвали апеляційного суду, колегія суддів не може визнати поважними, оскільки скаржник не був позбавлений можливості протягом встановленого законом тримісячного строку на касаційне оскарження подати касаційну скаргу.

Поважних причин, які б перешкоджали ОСОБА_4 оскаржити ухвалу Полтавського апеляційного суду від 21 липня 2025 року в передбачений законом строк, у клопотанні не наведено.

Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції не знаходить підстав

для поновлення строку на касаційне оскарження вказаного судового рішення апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і суд касаційної інстанції

за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Керуючись ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Полтавського апеляційного суду від 21 липня 2025 року стосовно засудженого ОСОБА_5 залишити без задоволення, а його касаційну скаргу - повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3