Провадження № 1-кп/752/185/26
УХВАЛА

12 січня 2026 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000378 від 02 квітня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

встановив:

Голосіївським районним судом міста Києва здійснюється судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

Обвинувачений в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Від прокурора ОСОБА_4 надійшло клопотання про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України, мотивоване тим, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений переховуються від суду, у зв`язку з чим оголошений у міжнародний розшук, може впливати на свідків вчинити інше кримінальне правопорушення. При цьому більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання.

Захисник заперечила проти задоволення клопотання, мотивуючи відсутністю необхідності застосування відносно обвинуваченого найбільш суворого запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з наступних підстав.

Відповідно до приписів ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 бвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання до семи років позбавлення волі.

Про обґрунтованість підозри обвинуваченого свідчить зміст обвинувального акта, реєстр матеріалів досудового розслідування, а також сукупність часткового досліджених в судовому засіданні доказів.

При цьому оцінка обґрунтованості підозри, в даному випадку, здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості обвинуваченого. За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у ст. 5 параграфу 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин». Вимога обґрунтованої підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Судом не закінчено з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не допитано всіх свідків та самого обвинуваченого.

Починаючи з лютого 2022 року обвинувачений участі в судових засіданнях не бере ні безпосередньо, ні в режимі відеоконференції, про причини неявки в судові засідання суд не повідомляє.

За наявною у справі інформацією обвинувачений 04 квітня 2022 року незаконно перетнув кордон з Молдовою та перебуває на території Німеччини.

Ухвалою від 15 травня 2024 року у зв`язку з ухиленням від явки до суду обвинуваченого оголошено у міжнародний розшук.

Відповідна поведінка обвинуваченого котрий в умовах воєнного стану виїхав з України, не з`являється в судові засідання та не повідомляє про причини неявки свідчить про його ухилення від суду.

На даний час, більш м`які запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, є недостатніми для запобігання ризику переховування обвинуваченого від суду, не забезпечать дієвості кримінального провадження та належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в даному випадку, виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, що не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Враховуючи викладене, клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

В силу приписів ч. 4 ст. 183 КПК України підстав для визначення обвинуваченому, який оголошений у міжнародний розшук, розміру застави суд не вбачає.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись статтями 177, 183, 193, 196, 197, 331, 335, 369-372, 376 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який оголошений у міжнародний розшук, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити обвинуваченому, що після його затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження суд за його участю розгляне питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Судове провадження зупинити до розшуку обвинуваченого.

Організацію виконання ухвали про міжнародний розшук доручити прокурору.

Ухвала підлягає негайному виконанню та в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1