У Х В А Л А

Справа № 172/2902/25

Провадження № 1-кс/172/220/25

"13" листопада 2025 р. слідчий суддя Васильківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000400 від 11.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В

Слідчий, звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання вказує, що 10.11.2025 року о 22:30 години невстановлений водій, керуючи невстановленим автомобілем, рухаючись по автодорозі Р-85 сполученням «Дніпро-Мелітополь» на 93км + 100м в напрямку с. Правда, зі сторони сел. Васильківка Синельниківського району, здійснюючи маневр обгону, допустив зіткнення з попутним автомобілем ВАЗ 210700-20 р.н. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий рухався попереду та виконував маневр повороту ліворуч на вул. Запорізька сел. Васильківка, в результаті чого на смузі зустрічного руху відбулося зіткнення транспортних засобів. Внаслідок ДТП водій ОСОБА_3 доставлено до КП «Васильківська ЦРЛ» з діагнозом: пневматорекс, який при наданні медичної допомоги помер у лікарні. Пасажир автомобіля ВАЗ 210700-20 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 отримала тілесні ушкодження у вигляді: забій ребер.

Вказану подію 11.11.2025 внесено в Єдиний реєстр досудового розслідування за №0000400 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 11.11.2025 року оглянуто автомобіль «ВАЗ-210700-20» (реєстраційний номер НОМЕР_1 ), після чого вказаний транспортний засіб вилучено та поміщено на територію ВП №1 Синельниківського РУП, що розташоване за адресою: вул. Перемоги, 221, сел. Васильківка Синельниківського району Дніпропетровської області.

Враховуючи вищевикладене, вилучений автомобіль «ВАЗ-210700-20» (реєстраційний номер НОМЕР_1 ) є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 11.11.2025 вказаний транспортний засіб визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Власником вказаного транспортного засобу є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .

Окрім того, вказаний автомобіль «ВАЗ-210700-20» (реєстраційний номер НОМЕР_1 ) на теперішній час неможливо передати на зберігання власнику, оскільки під час проведення досудового розслідування необхідно провести ряд відповідних судових експертиз стосовно транспортного засобу.

В своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на зазначене в клопотанні майно, а саме: автомобіль «ВАЗ-210700-20» реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до положень ч.1 ст.172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 171 КПК з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна ,що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої ст. 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст.170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.170КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст.170КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст.98КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст.170КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вбачається з наданих слдічим матеріалів, в провадженні СВ ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР №0000400, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Відповідно до матеріалів клопотання, 11.11.2025 року старшим слідчим СВ ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 було проведено огляд автомобіля ВАЗ 210700-20 реєстраційний номер НОМЕР_1 , та в подальшому вилучено до ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Постановою слідчого від 11.11.2025 року вищевказаний автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000400 від 11.11.2025 року.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , автомобіль ВАЗ 210700-20 реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 .

До клопотання також долучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 05.08.2022 року, згідно якого, зазначений автомобіль є власністю ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, метою накладення арешту на майно, є збереження речових доказів, а саме запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення.

Слідчий суддя, проаналізувавши надані докази, прийшов до висновку, що у разі не накладення арешту на вказане вище майно та повернення його фактичному власнику, чи будь-яким іншим особам, сліди наявні на ньому, які несуть у собі необхідну інформацію про скоєне кримінальне правопорушення можуть бути втрачені чи навмисно знищені, і, як наслідок, проведення об`єктивного досудового розслідування у кримінальному провадженні, шляхом проведення відповідних судових експертиз буде унеможливлене.

Таким чином, у даному кримінальному провадженні накладення арешту на вилучений автомобіль ВАЗ 210700-20 реєстраційний номер НОМЕР_1 , є необхідною мірою, яка забезпечить позбавлення можливості будь-якою особою розпоряджатися ним та користуватися на певний необхідний строк, що забезпечить належне проведення у кримінальному провадженні необхідних слідчих дій та прийняття у ньому об`єктивного та неупередженого рішення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Згідно зі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В

1. Клопотання слідчого СВ Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні №0000400 від 11.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України про арешт майна задовольнити.

2. Накласти арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на зазначене майно, а саме: автомобіль ВАЗ 210700-20 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_3 , що був оглянутий та вилучений до території ВП №1 Синельниківського РУП.

3. Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ ВП № 1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 .

Особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання до слідчого судді про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1