Провадження № 1-кс/638/2460/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001140 від 19.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про накладення арешту на предмети та речі, вилучені під час огляду місця події за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Кремянецький квартал, буд. 78, а саме на:

- прозору пляшку, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору, об`ємом приблизно 5 літрів поміщено до паперового конверту НПУ з написами та підписами всіх учасників слідчої дії;

- кросівки чорного кольору ТМ Воntimes 42 розміру;

- джинсові штани синього кольору ТМ Fangsida;

- футболку синього кольору із написами по всій поверхні футболки Denim Blue;

- запальничку синьо-жовтого кольору на якій міститься Герб України;

- змив на ватну паличку, з ручки прозорої полімерної пляшки, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору.

Крім того, майно, на яке накладено арешт просить зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», у кімнаті зберігання речових доказів Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області що розташована за адресою: Харківська область, м. Ізюм, пл. Садова, буд. 18/75

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001140 від 19.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Встановлено, що 19.09.2025 приблизно о 01 годині військовослужбовець ЗСУ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом підпалу, умисно знищив вікно та фасад квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в якій на час підпалу перебував ОСОБА_5 та його дружина ОСОБА_6

19 вересня 2025 року в ході огляду місця події (за правилами обшуку) в період часу з 14 годин 00 хвилин до 14 годину 50 хвилин на території домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в присутності двох понятих виявлено та вилучено:

1) прозору пляшку, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору, об`ємом приблизно 5 літрів поміщено до паперового конверту НПУ з написами та підписами всіх учасників слідчої дії;

2) кросівки чорного кольору ТМ Воntimes 42 розміру;

3) джинсові штани синього кольору ТМ Fangsida;

4) футболку синього кольору із написами по всій поверхні футболки Denim Blue;

5) запальничку синьо-жовтого кольору на якій міститься Герб України;

6) змив на ватну паличку, з ручки прозорої полімерної пляшки, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору.

Постановою слідчого від 19.09.2025 визнано речовими доказами вище вказане тимчасово вилучене майно.

Таким чином, прокурор зазначає, що встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначених предмети, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Також, необхідність накладення арешту на вищевказані речі зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз (судово-імунологічна експертиза, судово-цитологічна експертиза та ін. які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні.

Крім того прокурор звертає увагу на те, що не застосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищеним.

Прокурор подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити.

Власник майна, ОСОБА_7 , в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З представленого слідчим витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0001140 від 19.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, вбачається що досудове розслідування розпочато за фактом умисного знищення чужого майна шляхом підпалу.

В ході проведення огляду місця події 19.09.2025 за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Кремянецький квартал, буд. 78 було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Постановою слідчого Ізюмського РУП ГУ Національної поліції в Харківській області від 19.09.2025 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Факт ймовірного вчинення кримінального правопорушення, як підстава застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, підтверджується долученими до клопотання про арешт майна матеріалами, а саме: витягом з ЄРДР від 19.09.2025; протоколом прийняття заяви ОСОБА_8 від 19.09.2025 про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_5 від 19.09.2025; поясненнями ОСОБА_4 ; протоколом огляду місця події від 19.09.2025; постановою про визнання речовими доказами від 19.09.2025.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

Водночас, змив на ватну паличку, з ручки прозорої полімерної пляшки, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору не є майном, в розумінні ст. 170 КПК України, і не може належати фізичній чи юридичній особі, та, відповідно, не потребують накладення арешту, оскільки такі докази є лише результатом фіксації певних слідів правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Щодо вимоги прокурора про визначення місця зберігання речового доказу, слідчий суддя звертає увагу, що згідно положення КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104, саме на сторону кримінального провадження, якій надані речові докази, покладено під час досудового розслідування обов`язок організувати належне збереження таких речових доказів та забезпечити їх схоронність.

Виходячи з наведеного, вирішення питання про визначення місця зберігання речового доказу не входить до компетенції слідчого судді, всі питання щодо зберігання речових доказів під час досудового розслідування мають прийматися стороною обвинувачення з урахування норм законодавства.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001140 від 19.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене під час огляду місця події за адресою: Харківська область, м. Ізюм, вул. Кремянецький квартал, буд. 78, а саме на:

- прозору пляшку, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору, об`ємом приблизно 5 літрів поміщено до паперового конверту НПУ з написами та підписами всіх учасників слідчої дії;

- кросівки чорного кольору ТМ Воntimes 42 розміру;

- джинсові штани синього кольору ТМ Fangsida;

- футболку синього кольору із написами по всій поверхні футболки Denim Blue;

- запальничку синьо-жовтого кольору на якій міститься Герб України.

Відмовити в задоволенні клопотання про накладення арешту на змив на ватну паличку, з ручки прозорої полімерної пляшки, об`ємом 10 літрів в якій міститься рідина блідо жовтого кольору.

Відмовити в задоволенні клопотання в частині визначення місця зберігання майна, на яке накладено арешт.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст. 174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1