печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України,

В С Т А Н О В И В :

03.09.2025 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № № 0001523 від 25.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332, ч. 1 ст. 114-1 та ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 409, ст. 336, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що групою осіб здійснюється перешкоджання законній діяльності Збройних сил України, шляхом виготовлення та збуту підроблених медичних документів, які в подальшому надають підставу для звільнення військовослужбовців з військової служби або отримання відстрочки від мобілізації під час військового стану.

Два мешканці м. Києва організували схему з виготовлення та збуту військовослужбовцям та військовозобов`язаним особам, медичної документації, у тому числі Довідок до актів огляду МСЕК з ознаками підробки, які посвідчують у них або їх близьких осіб, наявність захворювань,- інвалідність, що в подальшому являється підставою для зняття їх з військового обліку в ТЦК та СП або звільнення з військової служби Збройних сил України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група громадян України, не будучи посадовими чи службовими особами, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, організували системну схему виготовлення та збуту підроблених медичних документів, в яких містилася завідомо недостовірна інформація про встановлення інвалідності у близьких родичів осіб призовного віку для подальшого їх використання з метою ухилення від мобілізації та ухилення від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стан, при наступних обставинах.

Згідно розробленого плану громадяни України призовного віку, які мали намір ухилитися від мобілізаційних заходів та/або ухилитись від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стану, діючи спільно з близькими родичами (матір`ю, батьком, дружиною, тощо), зверталися до учасників групи з відповідним «замовленням». Після чого, громадяни України призовного віку, діючі військовослужбовці або їх близький родич, надавали фотокопії документів, що посвідчують особу, а також документи, які підтверджують ступінь споріднення з особою, на яку оформлювався медичний документ (наприклад, свідоцтво про народження, реєстраційні дані з ДРАЦС або витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян).

Після чого, з використанням комп`ютерної техніки, офісного програмного забезпечення, друкарських пристроїв (принтерів), а також електронних зразків (шаблонів) справжніх бланків документів медичних установ, виготовляли підроблені довідки медичних закладів - зокрема, довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією (МСЕК), а також заключення ЛКК про здійснення догляду конкретними особами (вказаними «замовниками»), тобто особами, які подавали їх по місцю несення служби та/або відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки з метою уникнення призову під час мобілізації.

Після виготовлення підроблених медичних документів, вони пересилались замовникам із використанням послуг поштового відправлення з метою ухилення громадян від мобілізації та ухилення від військової служби шляхом підроблення документів вчинені в умовах правового режиму воєнний стану, що спричинило суттєві негативні наслідки для обороноздатності держави.

Під час досудового розслідування встановлена причетність до вчинення зазначених злочинів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають за адресою: АДРЕСА_1 .

10.07.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/29541/25-к) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено, зокрема:

1.Мобільний телефон Samsung Galaxy s23, IMEI НОМЕР_1 ; IMEI2 НОМЕР_2 ;

2.Мобільний телефон vivo x 50 pro, IMEI1 НОМЕР_3 ; IMEI2 НОМЕР_4 ;

3.Грошові кошти в сумі 118200$ США;

4.Грошові кошти в сумі 4400 Євро;

5.Копія поштового конверту від 17.06.2024 на 1 арк;

6.Копія поштового конверту від 29.06.2024 на 1 арк.;

7.Лист Управління соціального захисту населення від 12.07.2024 № 37/18-8032 на 1 арк;

8.Лист Дніпровського РТЦК від 10.06.2024 № 07/4870 на 1 арк.;

9.Лист Дніпровського РТЦК від 24.05.2024 № 07/4424 на 1 арк.;

10.Заява ОСОБА_6 від 02.07.2024 про встановлення факту догляду на 1 арк.;

11.Заява ОСОБА_6 від 25.04.2024 про надання відстрочки від призову на 1 арк.;

12.Заява ОСОБА_6 від 24.07.2024 про встановлення факту здійснення догляду на 1 арк.;

13.Посвідчення № НОМЕР_5 «Комітет по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю» від 19.02.2024, видане на ім?я ОСОБА_6 .

Перелічені вище предмети відповідають критеріям статті 98 КПК України, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою слідчого від 10.07.2025 визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Власник майна у судове засідання не з`явилася. Представник власника майна до суду направила заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки такий арешт вже вирішувався слідчим суддею та норми чинного КПК не передбачають можливості повторного звернення з аналогічним клопотанням.

Слідчим суддею визнано за можливе проводити розгляд клопотання у відсутності учасників кримінального провадження, оскільки їх неявка не перешкоджає такому розгляду.

Відповідно до частин першої та п`ятої статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язковою умовою для розгляду клопотання про арешт тимчасово вилученого майна є те, що таке клопотання повинно бути подано не пізніше 48 годин після вилучення майна.

Стаття 115 КПК України встановлює, що строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години.

У відповідності до ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Разом з тим, при дослідженні клопотання та долучених до нього документів, слідчим суддею встановлено, що вказане клопотання подано до суду лише 03.09.2025, тоді як обшук було проведено 10.07.2025, що в даному випадку є підставою для висновку про пропуск заявником, встановленого у ч.5 ст.171 КПК України строку.

Крім того, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.08.2025 було відмовлено у задоволенні клопотання прокурора щодо накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0001523 від 25.07.2024, однак не зважаючи на ці обставини, прокурором було подано повторно аналогічне клопотання про накладення арешту на те саме майно в межах кримінального провадження № 0001523 від 25.07.2024.

У разі незгоди з прийнятим 08.08.2025 рішенням слідчого судді, учасники судового розгляду мають право його оскаржити в апеляційному порядку.

Суд вважає за необхідне зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 19.02.2009 «Христов проти України», заява №24465/04 Європейський суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка зокрема проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що дії органу досудового розслідування фактично зводяться до незгоди з прийнятим слідчим суддею рішенням. Таким чином, підстави для задоволення клопотання у слідчого судді відсутні.

Враховуючи викладене, з метою недопущення необґрунтованого втручання держави у право власності слідчий суддя вважає клопотання недостатньо обґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131,132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1