Справа №297/263/21
УХВАЛА

16 вересня 2025 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , та в режимі відеоконференції представника потерпілих ОСОБА_6 і потерпілої ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000336 від 14 грудня 2020 року відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

встановив:

В провадженні Берегівського районного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000336 від 14 грудня 2020 року відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

11.09.2025 до суду надійшло клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про витребування документів, мотивовано тим, що у зв`язку з неодноразовими неявками обвинуваченого та його захисника в судові засідання без поважних причин, є необхідність витребувати з КП "Центр первинної медико-санітарної допомоги" Житомирської міської ради та КП "Лікарня №2 ім. В.П. Павлусенка ЖМР інформацію щодо всіх виданих на ім`я ОСОБА_5 лікарняних листів, довідок за період з липня 2021 року по даний час (Т. 9 а.с. 41-42).

Крім того, 11.09.2025 до суду надійшло клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про звернення застави в дохід держави, у зв`язку із неодноразовою неявкою обвинуваченого ОСОБА_5 в судові засідання без поважних причин. Разом з тим, згідно вказаного клопотання просить суд у разі неявки обвинуваченого ОСОБА_5 в судові засідання Берегівського районного суду вжити заходи до забезпечення його прибуття до суду, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та накласти грошове стягнення. Крім того, у зв`язку з неодноразовими неявками в судове засідання адвоката ОСОБА_4 вжити заходи реагування в порядку ст. 324 КПК України, та залучити іншого захисника в порядку ст. 48 КПК України. Крім того, просить суд змінити порядок дослідження доказів та дослідити наявні у справі письмові документи (Т. 9 а.с. 38-40).

В судовому засіданні представник потерпілих ОСОБА_6 підтримав заявлені клопотання з підстав зазначених в таких, просив їх задоволити.

Потерпіла ОСОБА_7 підтримала клопотання свого представника.

Прокурор ОСОБА_3 вважав клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 безпідставними, ствердив, що обвинувачений на підтвердження причин своєї неяки в судові засідання надавав суду докази поважності своєї неявки. Також, не вбачає підстав для звернення застави в дохід держави та зміни обвинуваченому запобіжного заходу на тримання під вартою, а тому в задоволенні таких клопотань просив відмовити. Додав, що обвинувачений вправі самостійно обирати собі захисника, та на судових засіданнях був присутній інший захисник. Однак, не заперечив щодо зміни порядку дослідження доказів.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 підтримали думку прокурора.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1 - ч. 3 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать відомості, які можуть становити лікарську таємницю.

Оскільки у випадку неявки обвинуваченого ОСОБА_5 в судові засідання такий надавав суду відповідні документи на ствердження поважності причин своєї неявки, зокрема, медичні довідки, а тому на думку суду, не має необхідності у витребуванні документів, які просить витребувати представник потерпілих, у зв`язку з чим, в задоволенні даного клопотання суд вважає відмовити.

Крім того, представник потерпілих ОСОБА_6 , відповідно до вимог ч. 8 ст. 182 КПК України, просив звернути заставу в дохід держави, у зв`язку з неодноразовою неявкою обвинуваченого ОСОБА_5 без поважних причин в судове засідання, та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та накласти грошове стягнення.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч 8, 9 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу (ч. 10 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Вказаними нормами КПК України не передбачено право потерпілого чи його представника звертатися до суду з клопотання про звернення застави в дохід держави, оскільки таким правом наділений тільки прокурор, і таке можу бути вирішено також за власною ініціативою суду.

Крім того, згідно ч. 1, ч. 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Разом з тим, главою 18 цього Кодексу не передбачено право потерпілого чи його представника звертатися до суду з клопотання про застосування чи зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого.

Главою 18 КПК України, зокрема нормами ст.ст. 200, 201 КПК України передбачено тільки право слідчого, прокурора, підозрюваного та обвинуваченого звертатися до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу

Не передбачено такого права і ст. 56 та ст. 58 КПК України.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України, - якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом в судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового судового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 146 КПК України, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення.

Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків, під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою (ч. 1, 2 ст. 144 КПК України).

Аналіз вищевказаних норм також не надає право потерпілому чи його представнику звертатися до суду з клопотанням про накладення на обвинуваченого грошового стягнення, оскільки таким правом наділений тільки прокурор, і таке можу бути вирішено також за власною ініціативою суду.

А тому, суд вважає в задоволенні клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про звернення застави в дохід держави, застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та накладення грошового стягнення, відмовити.

Крім того, у зв`язку з неодноразовими неявками в судове засідання адвоката ОСОБА_4 представник потерпілих ОСОБА_6 просив вжити заходи реагування в порядку ст. 324 КПК України, та залучити іншого захисника в порядку ст. 48 КПК України.

Так, суд звертає увагу на те, що ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 03 листопада 2023 року та ухвалою Берегівського районного суду Закарпатської області від 12 серпня 2025 року, було залучено також інших захисників до участі в судовому розгляді кримінального провадження.

При цьому, наказом начальника управління по роботі з надавачами послуг від 28.08.2025 було припинено надання безоплатної вторинної правничої допомоги ОСОБА_5 за дорученням Західного міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги №001-070002051 від 15.08.2025.

А тому, вказане клопотання представника потерпілих суд вважає безпідставним, в задоволенні якого слід відмовити.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 349 КПК України, обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Разом з тим, суд вважає змінити порядок дослідження доказів та дослідити наявні у справі докази, а тому клопотання представника потерпілих в цій частині підлягає задоволенню.

Керуючись ч. 6 ст. 22, ст.ст. 176, 182, 323, 331, 349, 350, 371, 372 КПК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про витребування документів, - відмовити.

В задоволенні клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про звернення застави в дохід держави, застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та накладення грошового стягнення, - відмовити.

В задоволенні клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про вжиття заходів реагування в порядку ст. 324 КПК України, та залучення іншого захисника, - відмовити.

Клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 в частині зміни порядку дослідження доказів, - задоволити.

Змінити порядок дослідження доказів та дослідити наявні у справі докази

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_8