Справа № 761/1757/26
Провадження № 1-кс/761/2470/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.11.2024 року по справі № 761/41650/24, в межах кримінального провадження № 0000422 від 15.05.2024 року, на даний час діючий в межах кримінального провадження № 0000001 від 11.11.2022 року

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.11.2024 року по справі № 761/41650/24, в межах кримінального провадження № 0000422 від 15.05.2024 року, на даний час діючий в межах кримінального провадження № 0000001 від 11.11.2022 року.

Дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що прямо встановлено правилами ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132 КПК України та може бути застосовано й до розгляду клопотань, скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст. 174КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається із змісту клопотання, досудове розслідування кримінальних проваджень № 0000422 від 15.05.2024 року та № 0000001 від 11.11.2022 року, в рамках яких було накладено та на даний час діє арешт майна, здійснюється детективами ТУ БЕБ у м. Києва. Вказаний орган досудового розслідування територіально не знаходиться в Шевченківському районі м. Києва.

Як зазначено в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК України), З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК України тощо).

Зауважую, що в таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту п. 3 вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13.

При цьому ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді, що передбачено, зокрема, положенням п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

З огляду на викладене вище клопотання непідсудне Шевченківському районному суду м. Києва, а тому воно підлягає поверненню заявнику.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє її права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 3, 32, 132, 170, 174, 304, 306 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.11.2024 року по справі № 761/41650/24, в межах кримінального провадження № 0000422 від 15.05.2024 року, на даний час діючий в межах кримінального провадження № 0000001 від 11.11.2022 року - повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1