печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1562/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001827 від 29.09.2023, про зміну запобіжного заходу відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2, ч. 2 ст. 255 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з домашнього арешту на особисте зобов`язання із покладенням обов`язків.

Обставиною, яка виникла після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та підставою для зміни запобіжного заходу є закінчення граничного строку тримання під домашнім арештом, а тому враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2, ч. 2 ст. 255 КК України, а також наявність заявлених ризиків, які не зменшилися, прокурор просить змінити підозрюваному запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи, що підозра пред`явлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою. Ризики, передбачені ст. 177 КПК, на які посилається сторона обвинувачення не є актуальними. Підозрюваний належним чином виконує покладені на нього обов`язки, порушення запобіжного заходу не допускає. За такого, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів відділу Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001827, у якому серед інших ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2, ч. 2 ст. 255 КК України.

18.07.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом. В подальшому цей строк було неодноразово продовжено, востаннє ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.12.2025 до 16.01.2026.

У даному кримінальному провадженні строк досудового розслідування було продовжено неодноразово, востаннє ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.01.2026 до дев`яти місяців, тобто до 16.04.2026.

Як вбачається з матеріалів клопотання міра запобіжного заходу у вигляді тримання під домашнім арештом була застосована до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому злочинів, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відомості, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаних злочинів, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Крім того, обґрунтованість цієї підозри раніше була предметом судового розгляду і знайшла своє об`єктивне підтвердження при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу та продовження строку його дії. З матеріалів провадження не вбачається, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_4 до інкримінованих йому злочинів.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, хоч і зменшились, проте об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідним є застосування до останньої запобіжного заходу.

Водночас, слідчий суддя враховує, що застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту підозрюваний ОСОБА_4 не порушував, виконував покладені на нього обов`язки, що безумовно свідчить про належну процесуальну поведінку останнього.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у виді домашнього арешту, із забороною в період з 22:00 год. до 06:00 год. залишати житло, підлягає зміні на більш м`який запобіжний захід, який може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 , а саме особисте зобов`язання.

Беручи до уваги, що досудове розслідування триває, заявлені ризики, які виправдовують застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу, хоч і зменшилися, проте об`єктивно продовжують існувати, вважаю про наявність обґрунтованих підстав покласти на останнього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Водночас, слідчий суддя не знаходить підстав для покладення на підозрюваного обов`язку утримуватись від спілкування зі свідками, перелік яких прокурор у судовому засіданні навести не спромігся.

Підозрюваному ОСОБА_4 слід роз`яснити, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 194, 199, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, а також строком до 15.03.2026 виконувати наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого або прокурора про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування з приводу обставин інкримінованих кримінальних правопорушень з іншими підозрюваними ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ;

- продовжити зберігання у Головному управлінні ДМС у Харківський області паспорта (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 15.03.2026.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1