Сарненський районний суд
_________________________________________________
Справа № 572/6854/25
Провадження № 1-кс/572/1071/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2025 року м.Сарни

Слідчий суддя Сарненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Сарненського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746,

В С Т А Н О В И В :

Органом досудового розслідування Сарненським РВП ГУ НП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000746 від 17.12.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Слідчий СВ Сарненського РВП ГУ НП в Рівненській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , в порядку ст.176 КПК України звернулися із клопотанням про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000746 від 17.12.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, по факту того, що ОСОБА_5 у невстановлені в ході досудового розслідування дату та час, але не пізніше 10 год. 30 хв. 17.12.2025, у невстановленому в ході досудового розслідування місці та спосіб, в порушення приписів, передбачених ст. 178 Цивільного Кодексу України, п. 1 Додатку № 1 (Перелік видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України), затвердженого Постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992, п.п. 2, 3, 9 Положення про дозвільну систему, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 576 від 12.10.1992, п.п. 2.1, 2.3 Розділу 2 Інструкції про порядок виготовлення. придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної. пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів. затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 622 від 21.08.1998, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, без передбаченого законом дозволу придбав бойовий припас, наступальну осколкову ручну гранату РГД-5 та зберігав її при собі.

В подальшому, ОСОБА_5 17.12.2025, у ранковий час, але не пізніше 10 год. 50 хв., у порушення вищезазначених приписів, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, без передбаченого законом дозволу, переніс при собі в чоловічій сумочці вказаний бойовий припас - наступальну осколкову ручну гранату РГД-5 від місця проживанняв АДРЕСА_2 до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 , що по АДРЕСА_3 , а саме до службового кабінету №32, де продемонстрував її військовослужбовцям даної установи та погрожував її застосуванням.

17.12.2025 о 14 год 10 хв ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України.

18.12.2025 о 13 год 50 хв ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: - частина 1 статті 263 КК України придбання, носіння, зберігання бойового припасу, без передбаченого законом дозволу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з зазначених у ньому підстав, вказав на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, та надав докази на обґрунтування клопотання.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами та доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 17.12.2025 території ІНФОРМАЦІЯ_2 , що по АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено предмет, зовні схожий на бойовий припас, наступальну осколкову ручну гранату РГД-5;

- протоколом огляду відеозапису з нагрудної камери працівника поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, яким встановлено, що 17.12.2025 ОСОБА_5 , перебуваючи на території ІНФОРМАЦІЯ_2 , тримає в руках предмет, зовні схожий на бойовий припас, та на численні вимоги працівників ТЦК та поліції відмовляється віддати його;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 17.12.2025, який повідомив про обставини за яких ОСОБА_5 прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому, перебуваючи в приміщенні службового кабінету №32, дістав з власної сумки предмет, зовні схожий на наступальну осколкову ручну гранату РГД-5 та погрожував його застосуванням, а також про обставини за яких, перебуваючи на території ТЦК йому вдалося забрати у ОСОБА_5 бойовий припас, шляхом застосування фізичної сили;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.12.2025, який повідомив про обставини за яких ОСОБА_5 прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому, перебуваючи в приміщенні службового кабінету №32, дістав з власної сумки предмет, зовні схожий на наступальну осколкову ручну гранату РГД-5 та погрожував його застосуванням, а також про обставини за яких, перебуваючи на території ТЦК ОСОБА_9 вдалося забрати у ОСОБА_5 бойовий припас, шляхом застосування фізичної сили;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.12.2025, який повідомив про обставини за яких ОСОБА_5 прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому, перебуваючи в приміщенні службового кабінету №32, дістав з власної сумки предмет, зовні схожий на наступальну осколкову ручну гранату РГД-5 та погрожував його застосуванням;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.12.2025, який повідомив про обставини за яких ОСОБА_5 прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому, перебуваючи на території ІНФОРМАЦІЯ_2 погрожував ОСОБА_9 предметом, зовні схожим на наступальну осколкову ручну гранату РГД-5, який тримав в руках, а також про обставини за яких, перебуваючи на території ТЦК ОСОБА_9 вдалося забрати у ОСОБА_5 бойовий припас, шляхом застосування фізичної сили, оскільки останній на законні вимоги не реагував;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 17.12.2025, який повідомив про обставини за яких ОСОБА_5 прибув до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_2 та в подальшому, перебуваючи на території ІНФОРМАЦІЯ_2 погрожував ОСОБА_9 предметом, зовні схожим на наступальну осколкову ручну гранату РГД-5, який тримав в руках, а також про обставини за яких, перебуваючи на території ТЦК ОСОБА_9 вдалося забрати у ОСОБА_5 бойовий припас, шляхом застосування фізичної сили, оскільки останній на законні вимоги не реагував;

- висновком експерта № СЕ-19/118-25/18842-ВТХ від 18.12.2025, надані на експертизу об`єкти є корпусом наступальної осколкової ручної гранати РГД-5 та засобом підриву (підривачем), уніфікованим запалом дистанційної дії УЗРГМ-2. При конструктивному поєднанні корпус наступальної осколкової ручної гранати РГД-5 та запал дистанційної дії УЗРГМ-2 утворює наступальну осколкову ручну гранату РГД-5, що належить до бойових припасів.

Захисник та підозрюваний ОСОБА_5 заперечили проти задоволення клопотання, запропонували застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, які ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування (рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, підтверджується вищезазначеними наданими та дослідженими в судовому засіданні доказами.

Є підстави вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України. Обґрунтуванням того, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обґрунтування ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду: ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. У разі доведення вини підозрюваному загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що саме по собі може спонукати особу до уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішень у справах «Сулаоя проти Естонії» та «Панченко проти Росії», тяжкість можливого покарання може законно розглядатися як обставина, що підвищує ризик втечі підозрюваного.

З огляду на викладене, перебуваючи на волі та з метою уникнення покарання, ОСОБА_5 , який проживає один, ніде не працює, може змінити місце проживання або переховуватися від суду, якщо до нього буде застосовано більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Обґрунтуванням ризику незаконного впливу ОСОБА_5 на свідків у цьому ж кримінальному провадженні є те, що свідки є жителями м. Сарни Рівненської області, а підозрюваному можуть бути відомі місця їх проживання та особисті дані. Перебуваючи на волі, підозрюваний матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом погроз, вмовляння, переконання або психологічного тиску з метою зміни або спотворення їхніх показань та подальшого уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, вчинення інкримінованого кримінального правопорушення супроводжувалося погрозами застосування вибухового пристрою, що свідчить про підвищений рівень агресивності підозрюваного та реальну можливість застосування ним насильства щодо учасників кримінального провадження з метою впливу на їхню процесуальну поведінку.

Слід також враховувати положення ст. 23 КПК України, відповідно до яких суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Таким чином, ризик незаконного впливу на свідків зберігається не лише на стадії досудового розслідування, а й до моменту безпосереднього допиту свідків судом під час судового розгляду.

Лише перебування підозрюваного під вартою у слідчому ізоляторі може унеможливити його спілкування зі свідками та усунути зазначений ризик.

Обґрунтуванням ризику вчинення іншого кримінального правопорушення є те, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, пов`язаний із незаконним поводженням із бойовими припасами, при цьому його дії були умисними, усвідомленими та спрямованими на досягнення протиправної мети. Така поведінка свідчить про імпульсивність, агресивність, зниження самоконтролю та схильність до силового вирішення конфліктних ситуацій.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що 17.12.2025 приблизно о 10 год. 50 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_3 , будучи в розшуку за порушення військового обліку, тримаючи в руках ручну гранату РГД-5, з метою припинення дій щодо його мобілізації до Збройних Сил України, погрожував вбивством службовим особам зазначеної установи, а саме: заступнику начальника начальнику мобілізаційного відділення ОСОБА_10 ; т.в.о. командира взводу охорони ОСОБА_9 .

За вказаним фактом 17.12.2025 до ЄРДР внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 350 КК України, що додатково підтверджує реальність ризику вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень у разі перебування на волі.

Наведені вищевказані обставини свідчать про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Сукупність вказаних обставин свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановлених ризиків та можливість застосування виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Враховуючи характер правопорушення у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, його особу, суд приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу з метою уникнення ризиків вчинення інших кримінальних правопорушень, можливості переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

У відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу

При цьому відповідно до ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний 1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; 2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки; 6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя бере до уваги суспільну небезпечність особи підозрюваного ОСОБА_5 , який вчинив тяжкий злочин за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років та який перебуваючи на волі може, продовжувати злочинну діяльність, впливати на свідків, потерпілого та перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні шляхом переховування.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суд вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України визначити заставу у сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до норм ч.3 ст.183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави необхідно покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Сарненського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням в Рівненському слідчому ізоляторі.

Строк тримання під вартою для ОСОБА_5 рахувати з моменту затримання з 17.12.2025 року.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 закінчується 14.02.2026 року.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України, визначити розмір застави у межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242240 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: код отримувача 26259988, Назва банку: ДКСУ м. Київ, МФО: 820172, Рахунок: UA0010559, Призначення платежу: "застава від ______________________________ (прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка внесла заставу) за ___________________________ (прізвище, ім`я, по-батькові особи, за яку внесли заставу) у кримінальній справі №___/____/__-к (_____________ суд Рівненської області);".

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Сарненського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ДКСУ м. Київ коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та Сарненський районний суд Рівненської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Рівненську спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Західного регіону.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою з моменту вручення копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду буде оголошено 22.12.2025 о 08 год. 45 хв.

Слідчий суддя: