Справа № 368/1764/25
УХВАЛА

Іменем України

"18" листопада 2025 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , представника скаржника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 , представник скаржника ОСОБА_4 , дії особи, що оскаржуються: Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (в порядку ст. ст. 303, 304 КПК України), -

ВСТАНОВИВ :

Представник скаржника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 просить суд зобов`язати посадових осіб ВП №1 м. Кагарлик Обухівського районного управління поліції ГУНП у Київській області (09201 м. Кагарлик вул. Ярослава Мудрого, 13) невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені у заяві потерпілої ОСОБА_3 від 09.10.2025 року, а саме: дату та час надходження заяви; прізвище, ім`я, по батькові заявниці; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення (ст. 185, ч. 1 ст. 162 КК України); прізвище, ім`я, по батькові та посаду слідчого, який внесе відомості до ЄРДР і розпочне досудове розслідування, обґрунтовуючи скаргу наступним.

09 жовтня 2025 року потерпіла ОСОБА_3 подала до ВП №1 м. Кагарлик Обухівського районного управління поліції ГУНП у Київській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, що кваліфікується за:

ст. 185 КК України крадіжка (проникнення у житло та викрадення майна),

ч. 1 ст. 162 КК України порушення недоторканності житла.

Подія злочину мала місце за адресою: АДРЕСА_1 .

У поданій заяві потерпіла просила внести відомості про вказаний факт до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) та розпочати досудове розслідування.

14 жовтня 2025 року потерпіла звернулась до зазначеного відділу поліції із запитом щодо отримання витягу з ЄРДР.

Однак їй відмовлено у його наданні, натомість видано талон-повідомлення єдиного обліку №8426 про прийняття та реєстрацію заяви 10.10.2025 о 17:10.

Що не відповідає фактичним даним, оскільки заява подана 09.10.2025 про що міститься відмітка канцелярії на самій заяві. У виданому талоні-повідомленні №8426 від 14.10.2025 відсутня будь-яка інформація про внесення відомостей до ЄРДР або прийняття рішення про відмову у внесенні таких відомостей.

08 жовтня 2025 року між нею, адвокатом ОСОБА_4 , та потерпілою ОСОБА_3 укладено договір про надання правової допомоги, відповідно до якого вона є її представником у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач або прокурор зобов`язані невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви або повідомлення про кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування. Досудове розслідування починається з моменту внесення таких відомостей.

Незважаючи на те, що з моменту подання заяви минуло понад 7 днів, слідчим не внесено жодних відомостей до ЄРДР, чим порушено вимоги ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України №69 від 17.08.2012 (у редакції, чинній на час звернення). Замість виконання вимог закону потерпілій надано талон-повідомлення без ознак реєстрації кримінального провадження, що підтверджує бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, така бездіяльність може бути оскаржена до слідчого судді потерпілим або його представником.

Представник відділення поліції № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань не надходило. Листом від 29.10.2025 р. було надано копії матеріалів ЄО № 8382 від 08.10.2025 р.

Вислухавши представника скаржника та дослідивши скаргу, перевірив матеріали, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Згідно зі ст. 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Так, забезпечуючи принцип доступу до правосуддя, в порядку ст.21 КПК України та ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, слідчим суддею Кагарлицького районного суду Київської області 17.01.2025 р. відкрито провадження та призначено скаргу до розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за № 298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно матеріалів долучених до скарги вбачається, що було звернення ОСОБА_3 про те, що невідомі особи зламали замок та незаконно проникли до її будинку АДРЕСА_1 та вчинили крадіжку її майна та коштів, тобто вчинено кримінальні правопорушення, передбачені ст.. ст.. 162 ч. 1 та ст.. 185 КК України.

Згідно рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 23 квітня 2025 р. у задоволенні позову ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визнання права власності на спадковий будинок та земельну ділянку було відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 24.09.2025 р. апеляційну скаргу ОСОБА_3 , подану представником ОСОБА_4 , на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 23 квітня 2025 року залишити без задоволення, а рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 23 квітня 2025 року залишити без змін.

Предметом позову був спадковий житловий будинок АДРЕСА_1 та земельна ділянка під будинком для обслуговування житлового будинку площею 0,25 га. кадастровий № :01:365:0020.

Рішенням Кагарлицького районного суду Київської області від 03.07.2025 р. позовні вимоги ОСОБА_5 ( АДРЕСА_2 ) до Кагарлицької міської ради (м. Кагарлик, вул. Героїв Небесної Сотні,1), третя особа Кагарлицька державна нотаріальна контора (м. Кагарлик, вул. Кооперативна, 19) про визнання права власності на спадкове майно за законом було задоволено та

визнано за ОСОБА_5 . РНОКПП НОМЕР_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 право власності на слідуюче спадкове майно:

?будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

?земельну ділянку загальною площею 0,25 га. з кадастровим номером: :01:365:0020, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

?земельну ділянку загальною площею 0,2846 га з кадастровим номером: :01:365:0021, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

?земельну ділянку загальною площею 3,05 га з кадастровим номером: :02:302:0028, розташовану за адресою: Київська область, Обухівський (бувший Кагарлицький) район, Черняхівська сільська рада.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в заяві ОСОБА_3 від 09.10.2025 об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.. ст.. 16 ч. 1, 185 КК України, тобто викладених у заяві ОСОБА_3 обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Таким чином скаржником не доведено обов`язок уповноважених службових осіб внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення та, як наслідок їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою останньої, а тому в задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.. ст.. 214, 303, 304, 305, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 , представник скаржника ОСОБА_4 , дії особи, що оскаржуються: Обухівського РУП ГУ НП в Київській області на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (в порядку ст. ст. 303, 304 КПК України) відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя : ОСОБА_1