У Х В А Л А

20 листопада 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2.Скарга обґрунтована тим, що 12.11.2025 ОСОБА_3 подав засобами електронної пошти до САП заяву про вчинення кримінальних правопорушень.

3.Заява мотивована тим, що вищі посадові особи Офісу Генерального прокурора (далі - ОГП), Державного бюро розслідувань (далі - ДБР) та Міністерства оборони України (далі - МОУ), ймовірно, вчинили кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 396 Кримінального кодексу України (далі - КК).

4.Заявник зазначав, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою САП не внесені. З огляду на це, просив: (1) визнати неправомірною бездіяльність уповноваженої особи САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР; (2) зобов`язати уповноважену особу САП внести до ЄРДР відомості, викладені у заяві від 12.11.2025, про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 396 КК.

Позиція учасників у судовому засіданні

5.У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, проте подав клопотання про розгляд скарги за його відсутності.

6.Представник САП у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Однак від начальника третього відділу САП ОСОБА_4 до слідчого судді надійшли заперечення на скаргу, згідно із якими, під час аналізу заяви не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінальних правопорушень, а заявник не навів будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування, а тому відомості до ЄРДР не вносилися. У поясненнях прокурор просив розглянути скаргу за його відсутності.

7.Відповідно до ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відсутність прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

8.Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви та положення закону, якими керувався слідчий суддя під час постановлення цієї ухвали

9.12.11.2025 ОСОБА_3 звернувся до САП із заявою, в якій зазначив обставини про ймовірне вчинення вищими посадовими особами ОГП, ДБР та МОУ кримінальних правопорушень, передбачених кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 396 КК.

10.У заяві зазначалося, що протягом 2025 року посадові особи ВЧ НОМЕР_1 з метою уникнення виконання рішення адміністративного суду, вчинили фальсифікацію та подали завідомо неправдиве повідомлення про нібито його злочин (СЗЧ), ініціювавши кримінальне переслідування. Для приховання цих дій посадові особи Територіального управління ДБР у м. Полтава умисно не виконують щонайменше 4 ухвали слідчих суддів та апеляційного суду, що є злочином за ст. 382 КК. Про ці триваючі злочини (ст. 382 КК), а також про ознаки службової недбалості (ст. 367 КК) з боку Центрального апарату ДБР, який надає фальсифіковані відповіді для прикриття ТУ ДБР, заявником подано до ОГП заяви (скарги) 24.10.2025 та 31.10.2025. Однак станом на 04.11.2025 посадові особи ОГП не внесли відомості до ЄРДР за цими заявами.

11.Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені у його заяві відомості про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою САП до ЄРДР не внесені та листом № 07/3-7352ВИХ-25 від 12.11.2025 заступника начальника третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_5 у внесені цих відомостей до ЄРДР відмовлено.

12.Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

13.Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

14.Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

15.Згідно із пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

16.Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

17.У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

18.Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

19.Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

20.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

21.Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

22.Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

23.Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж, законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

24.Зіставивши наведені вище законодавчі вимоги, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень та судової практики, із відомостями, зазначеними у заяві ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, повідомлені заявником, не містять відомостей щодо вчинення кримінальних правопорушень, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне враження чи незгоду заявника із позицією посадових осіб ОГП, ДБРщодо відсутності у діях начальника посадових осіб ВЧ НОМЕР_1 складу кримінального правопорушення.

25.Будь-яких фактичних обставин, які б підтверджували доводи заявника про вчинення посадовими особами ДБР кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 396 КК, у заяві про вчинення кримінального правопорушення не наведено.

26.Окрім цього, факт невнесення відомостей до ЄРДР посадовими особами ОГП після отримання заяв про вчинення кримінального правопорушення, сам по собі не вказує на вчинення кримінальних правопорушень посадовими особами ОГП, позаяк врегульований процесуальним законом шляхом оскарження таких дій відповідно до ст. 303 КПК.

27.Тому слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

28.З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_3 від 12.11.2025 підстави відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6