Дата документу 20.10.2025
Справа № 334/8827/25
Провадження № 1-кс/334/2578/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року слідчий суддя Дніпровського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Дніпровського районного суду міста Запоріжжя клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001699 від 04.09.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпровського районного суду міста Запоріжжя, 20.10.2025 року надійшло клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001699 від 04.09.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що 03.09.2025 до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлені особи, діючи умисно в умовах воєнного стану, шляхом зловживання довірою, під приводом дзвінку з правоохоронних органів заволоділи належними йому грошовими коштами у сумі 24 000 доларів США та 1500 ЄВРО, які останній власноруч перерахував на крипто гаманець "ІНФОРМАЦІЯ_2" НОМЕР_5, перебуваючи за адресою: м. Запоріжжя, проспект Соборний 153, чим завдали останньому матеріального збитку на суму 1 058 319 грн. відповідно до офіційного курсу сайту НБУ станом на 29.08.2025.

Таким чином, 30.08.2025 року в період часу з 16:30 до 19:30 невстановлені особи, представившись співробітниками Служби безпеки України, шляхом обману та зловживання довірою громадянки ОСОБА_6 , незаконно заволоділи її майновими правами, витребувавши здійснити переказ грошових коштів у сумі 25 000 (двадцять п`ять тисяч) доларів США у вигляді віртуальних активів USDT (мережа TRX) на криптогаманець НОМЕР_6.

У ході досудового розслідування встановлено, що 04.09.2025 о 18:19 (UTC+0) вказані кошти були перераховані на криптогаманець НОМЕР_4 за транзакцією (хеш): 2e5a53c671bc65168dbcba347f70d26528fbb3bd3f140cab07e0a82a74bc09ca. Здійснення вказаного переказу супроводжувалося оплатою комісії у розмірі 43.891734 TRX, що була сплачена з криптовалютної біржі WhiteBIT за транзакцією (хеш): ae3f78c5d85b962c10e39593d0977f323f87711a239c76c8414f93824c415f11.

Надалі встановлено рух коштів з гаманця НОМЕР_4 на гаманець НОМЕР_1 , що відбувся 05.09.2025 о 07:29 (UTC+0) за транзакцією (хеш): НОМЕР_2 . У подальшому ці кошти були одразу зараховані на гаманець криптовалютної біржі Bitget: НОМЕР_7, за транзакцією (хеш): НОМЕР_3 , здійсненою 05.09.2025 о 07:36 (UTC+0).

Загальна сума завданих збитків 25 000 USDT, в перерахунку на національну валюту 1 058 319 гривень.

Таким чином, діями невстановлених осіб потерпілому спричинено матеріальну шкоду в особливо великих розмірах.

Підпорядкованим працівникам управління протидії кіберзлочинам в Запорізькій області ДКП НП України було направлено доручення, відповідно до якого, працівниками управління протидії кіберзлочинам в Запорізькій області ДКП НП України було встановлено, що первинному моніторингу блокчейн-транзакцій із використанням відкритого ресурсу «Tronscan.org», та аналітичного інструменту «Crystal Blockchain», встановлено рух віртуальних активів викрадених у ОСОБА_6 .

У результаті проведеного аналізу було встановлено, що:04.09.2025 о 18:19 (UTC+0) активи з гаманця потерпілої НОМЕР_6 були переведені на гаманець НОМЕР_4 за транзакцією 2e5a53c671bc65168dbcba347f70d26528fbb3bd3f140cab07e0a82a74bc09ca.

Встановлено, що оплата комісії вказаної транзакції у розмірі 43.891734 TRX відбулася з криптовалютної біржі WhiteBIT (хеш ae3f78c5d85b962c10e39593d0977f323f87711a239c76c8414f93824c415f11).

Додатковим аналізом виявлено подальше переміщення коштів з гаманця НОМЕР_4 на гаманець НОМЕР_1 (05.09.2025 о 07:29 (UTC+0), хеш НОМЕР_2 ).

Надалі, встановлено, що о 07:36 (UTC+0), зазначені кошти були переведені на гаманець біржі Bitget (НОМЕР_7) за транзакцією 3341231afcb377c474f3155eec6ddd39fcf8c08930245b614 53719.

Враховуючи викладене слідство має підстави вважати, що грошові кошти потерпілої, надіслані під впливом невстановлених осіб та отримані на наступний рахунок, а саме: на криптогаманець - НОМЕР_7, який відноситься до біржі Bitget за транзакцією 3341231afcb377c474f3155eec6ddd39fcf8c08930245b614 53719.

Слідчий просить накласти арешт на криптогаманець - НОМЕР_7, який поповнювався за хеш транзакцією: НОМЕР_3 , а також, на грошові кошти в межах загальної суми 25 000 USDT, що еквівалентно 25 000 (двадцять п`ять тисяч) доларів США, що відповідно до офіційного курсу сайту НБУ станом на 29.08.2025 становить 1 058 319 гривень, які знаходяться на вказаному рахунку на біржі криптовалют «Bitget», заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб, заблокувати увесь функціонал, який зареєстрований вказаному акаунті.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засідання заяву підтримала, просила задовольнити у повному обсязі.

Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ЗРУП ГУНП в Запорізькій області знаходяться об`єднані матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001699 від 04.09.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, серед яких 03.09.2025 до Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невстановлені особи, діючи умисно в умовах воєнного стану, шляхом зловживання довірою, під приводом дзвінку з правоохоронних органів заволоділи належними йому грошовими коштами у сумі 24 000 доларів США та 1500 ЄВРО, які останній власноруч перерахував на крипто гаманець "ІНФОРМАЦІЯ_2" НОМЕР_5, перебуваючи за адресою: м. Запоріжжя, проспект Соборний 153, чим завдали останньому матеріального збитку на суму 1 058 319 грн. відповідно до офіційного курсу сайту НБУ станом на 29.08.2025.

Згідно протоколу допиту потерпілого ОСОБА_5 від 04.09.2025 року, 30.08.2025 року в період часу з 16:30 до 19:30 невстановлені особи, представившись співробітниками Служби безпеки України, шляхом обману та зловживання довірою., незаконно заволоділи його майновими правами, витребувавши здійснити переказ грошових коштів у сумі 25 000 (двадцять п`ять тисяч) доларів США у вигляді віртуальних активів USDT (мережа TRX) на криптогаманець НОМЕР_6..

Положеннями ст. ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі наведеної вище статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», п. п. 69 і 73, Series A N 52).

Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України (ч.1 ст.16 КПК України).

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч.1 ст.8 КПК України).

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як посилається слідчий у своєму клопотанні, під час досудового розслідування встановлено рух коштів з гаманця НОМЕР_4 на гаманець НОМЕР_1 , що відбувся 05.09.2025 о 07:29 (UTC+0) за транзакцією (хеш): НОМЕР_2 . У подальшому ці кошти були одразу зараховані на гаманець криптовалютної біржі Bitget: НОМЕР_7, за транзакцією (хеш): НОМЕР_3 , здійсненою 05.09.2025 о 07:36 (UTC+0).

При цьому на підтвердження вказаного до клопотання не долученого жодного доказу.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засідання посилалась, що зарахованування коштів на гаманець криптовалютної біржі Bitget: НОМЕР_7, за транзакцією (хеш): НОМЕР_3 , здійсненою 05.09.2025 о 07:36 (UTC+0), підтверджується рапортом оперуповноваженого 1-го відділу ПК в Запорізькій області Департаменту кіберполіції НПУ України від 03.10.2025 року.

Однак, суд звертає увагу, що рапорт оперуповноваженого не є доказом в розуміння кримінального законодавства.

Пунктом 2 ч. 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справи від 07.02.2014 р. зазначено: «Арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати, як у згаданих осіб так і в інших фізичних або юридичних осіб. Щодо осіб, які не є підозрюваними або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна».

Отже належних доказів, що саме на криптогаманець НОМЕР_7 були переведені кошти, які були отримані шахрайськими діями суду не було надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

З клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів не вбачається можливості встановити право власності на майно, яке слідчий просить арештувати.

На виконання п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України, слідча в клопотанні посилається, що правовою підставою арешту майна у цьому випадку є забезпечення збереження речових доказів. При цьому до клопотання не надано жодних постанов про визнання речовими доказами.

Крім того, клопотання не містить інформації щодо місцезнаходження біржі криптовалют «Bitget», однак прокурором в судовому засіданні зазначено, що вказана біржа зареєстрована за межами території України.

Слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу, що відповідно до вимог частини другої статті 562 КПК України, у разі якщо при зверненні за допомогою в іноземній державі необхідно виконати процесуальну дію, для проведення якої в Україні потрібен дозвіл прокурора або суду, така процесуальна дія потребує надання відповідного дозволу прокурором або судом у порядку, встановленому цим Кодексом, лише у разі, якщо це передбачено міжнародним договором або є обов`язковою умовою надання такого виду допомоги за законодавством запитуваної сторони. При цьому строк дії такого дозволу не обмежується, а належно засвідчена копія дозволу долучається до матеріалів запиту.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172,173, 309 КПК України,слідчий суддя -

УXВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001699 від 04.09.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна- відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1