Номер провадження 1-кс/754/144/26
Справа № 754/151/26
У Х В А Л А

Іменем України

21 січня 2026 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

15.01.2026 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказану скаргу мотивує тим, що 31 грудня 2025 року ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 (співвласника ПП «Тайкун на ТОВ «Полібарва») було направлена засобами поштового зв`язку (АТ «Укрпошта») заяву про вчинення кримінального правопорушення на адресу Деснянського УП ГУНП у м. Києві.

Факт відправлення підтверджується фіскальним чеком (АТ «Укрпошта») №897 від 31.12.2025 та описом вкладення в цінний лист.

Відповідно до відомостей з офіційного сайту (АТ «Укрпошта») та смс інформування про вручення, вказане поштове відправлення було вручено уповноваженій особі Деснянського УП ГУНП у м. Києві 02.01.2026.

У поданій заяві він повідомляв про виявлені факти протиправної діяльності громадянина ОСОБА_5 , який, обіймаючи посаду директора ТОВ «ПОЛІБАРВА», вчинив дії що містять ознаки тяжких злочинів, передбачених ч. 2 ст. 191 та ч. 1 ст. 364-1 КК України.

Заява отримана уповноваженими особами поліції 02.01.2026, граничний строк для внесення відомостей до ЄРДР сплив 03.01.2026.

Станом на момент подання скарги відомості до ЄРДР не внесені; досудове розслідування не розпочато; витяг з ЄРДР заявнику не надано.

У зв`язку із наведеним просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві внести відомості до ЄРДР за його заявою від 31.12.2025 року, надати йому витяг з ЄРДР.

Заява до суду через систему «Електронний суд» надійшла 12.01.2026, зареєстрована 15.01.2026.

Представник скаржника в судове засідання не з`явився, просив розглянути скаргу без його участі, скаргу підтримав і просив задовольнити.

Уповноважена особа Деснянського УП ГУ НП у м. Києві, бездіяльність якої оскаржується, та прокурор, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явились.

Відповідно до вимог ч.3 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає можливим розглянути скаргу у їх відсутність.

Дослідивши скаргу та додатки до неї, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ висловлює сталу позицію, вказуючи у своїх рішеннях на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справах «Ніконенко проти України» від 14 листопада 2013 року, п. 44, «Мута проти України» від 31 липня 2012 року, п. 61, «Карабет та інші проти України» від 17 січня 2013 року, п. 259).

Відповідно до п.18 ч.1 ст.7, ч.1 ст.25 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься публічність. Цей принцип полягає у тому, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульований, зокрема, Положенням про його ведення, затвердженим наказом Генерального Прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року «Про єдиний реєстр досудових розслідувань», згідно пп. пп. 4, 5 п. 2.1 якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Ця вимога передбачена і п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України щодо внесення необхідних даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, наведені норми безальтернативно зобов`язують слідчого упродовж 24 годин внести відомості, що містяться у повідомленні про вчинений злочин, до ЄДРДР та розпочати досудове розслідування.

Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Як встановлено слідчим суддею, адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві із заявою, в якій виклав фактичні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Уповноваженими особами Деснянського УП ГУНП в м. Києві вказану заяву отримано 02.01.2026, про що свідчать відомості з офіційного сайту АТ «Укрпошта».

Слідчий суддя встановив, що заява ОСОБА_3 складає повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, в ній зазначено конкретні обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за яке відповідальність передбачена КК України, з наведенням можливої попередньої правової кваліфікації, що дозволяло внести необхідні дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань для подальшого проведення досудового розслідування.

Отже, кінцевим терміном для внесення в ЄРДР відповідної інформації було 03 січня 2026 року.

Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України уповноваженими особами Деснянського УП ГУНП в м. Києві протягом 24 годин з моменту отримання заяви не були внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не розпочато розслідування за поданим повідомленням ОСОБА_3 від 31 грудня 2025 року.

Слідчий суддя зауважує, що повноваження особи, яка вносить відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, проведення перевірки обставин, оскільки вони здійснюються в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП в м. Києві внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 31 грудня 2025 року та надати заявнику витяг з ЄРДР.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП в м. Києві виконати вимоги ч.1 ст. 214 КПК України, та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , від 31.12.2025, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1