Справа № 521/6855/25
Номер провадження:1-кп/521/1469/25
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2025 року м.Одеса
В провадженні Хаджибейського районного суду міста Одеси перебуває зазначене кримінальне провадження на стадії судового розгляду.
Обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про призначення та проведення судово-психологічної експертизи потерпілого. На обґрунтування якого зазначає, що у кримінальному провадженні потерпілим заявлено цивільний позов про стягнення у солідарному порядку з обвинувачених шкоди завданої ушкодженням здоров`я, моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, про стягнення витрат на правову даопомогу та витрат на проведення експертного дослідження, на загальну суму 7789278 грн. На теперішній час, у стороні захисту виникає сумнів, щодо об`єктивності проведеної експертизи з наступних підстав: 1.Експертом зазначено, що останній провів комплексне психологічне та соціологічне дослідження в період з 11 год. 00 хв. 24.06.2025 по 16 год. 00 хв. 24.06.2025 - психологічна діагностика підекспертної особи ОСОБА_10 в присутності експерта-психолога ОСОБА_12 . Однак, як встановлено на теперішній час ОСОБА_10 з експертом в очну жодного разу не зустрічався. Відповідно до ЗУ «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення і проведення судових експертиз, методичними рекомендаціями з проведення психологічної експертизи, експертиза передбачає безпосереднє дослідження особи експертом. Тобто експерт повинен: ідентифікувати підекспертного (паспорт, підпис тощо), особисто провести спостереження, інтерв`ю, тестування, оцінку невербальних реакцій, забезпечити контроль за умовами тестування (щоб не було сторонніх впливів). Виходячи з цього, у нормативному полі України немає поняття «дистанційна судова експертиза». Всі експертні методики затверджені для очного застосування. Отже, на думку сторони захисту проведення судової психологічної експертизи моральної шкоди без особистої присутності підекспертного (через Zoom, Skype тощо) не відповідає вимогам пп. 1.12-1.13 Інструкції про призначення і проведення судових експертиз і вважається порушенням процедури. 2.Експертиза була проведена у приватного експерта у м. Харків, в той час як аналогічні експертизи проводяться у м. Одесі, зокрема ОДНІСЕ Міністерства Юстиції України. На думку сторони захисту у державних НДІ (Київський, Харківський, Одеський) дистанційне проведення не допускається, з причин: порушення принципу безпосередності дослідження; неможливість гарантувати достовірність результатів тестування (можна підказати, змінити відповіді); складність фіксації невербальних ознак (міміка, поза, мікрожести). У таких інститутів у внутрішніх інструкціях прямо зазначено «Обстеження підекспертної особи здійснюється особисто експертом, з використанням стандартизованих методик у присутності підекспертного». 3.Експертиза була проведена 24.06.2025 тобто, станом на 24.06.2025 справа вже розглядалась у Хаджибейському районному суді м. Одеси, що потерпілому надавало змогу звернутись до суду з клопотанням про доручення проведення експертизи. Слід також зазначити, що експерт психолог не має права визначати розмір грошової компенсації моральної шкоди, оскільки це правове питання, а не психологічне, тобто виходить за рамки повноважень експерта. Відповідно до ст. 69 КПК України експерт надає висновок лише з питань, що належать до його спеціальних знань у відповідній галузі науки, техніки, мистецтва чи ремесла, а не з питань права. Тобто експерт психолог може, оцінити психічний стан потерпілого, визначити ступінь психологічної травматизації, описати характер моральних страждань (тривога, страх, безсоння, апатія тощо), вказати, чи є зв`язок між подією та цими стражданнями. Але експерт не може встановлювати розмір грошової компенсації, бо це вже не психологічна оцінка, а юридично-економічна категорія, яка належить до виключної компетенції суду. Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. У зв`язку з чим просить призначити у кримінальному провадженні судово-психологічну експертизу, проведення якої доручити експертам Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Одеса, вул. Рішельєвська, б. 8).
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити та призначити експертизу.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_9 та обвинувачений ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_5 , підтримали клопотання.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що сторона обвинувачення наділена повноваженнями підтримки обвинувачення в суді, тому питання, яке стосується цивільного позову просив вирішити на розсуд суду.
Потерпілий ОСОБА_10 та його представник адвоката ОСОБА_11 заперечували проти задоволення клопотання обвинуваченого, зазначивши, що висновок експерта лише рекомендує можливий розмір моральної шкоди, а суд вже вирішує це питання відповідно до вимог законодавства.
Заслухавши клопотання обвинуваченого, думку сторін, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.ч. 2, 6 ст. 22 КПК України).
Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Відповідно до вимог ч.1 ст.242 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження необхідні спеціальні знання, за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду проводиться експертиза.
Відповідно до ч. 2 ст. 509 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо під час судового розгляду виникли підстави.
Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.
Так, відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Частинами 1 - 3 статті 23 ЦК України та роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.
При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.
Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?
Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань. Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.
Тобто судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Водночас призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи, для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.
Також слід зазначити, що пунктом 2 постанови ПВСУ №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд не може сприяти ні стороні захисту, ні стороні обвинувачення у зібранні нових доказів під час судового розгляду провадження для обґрунтування або спростування обвинувачення.
Експертиза як доказ по справі не має переваги перед іншими доказами і повинна оцінюватись судом нарівні з іншими доказами в їх сукупності.
Відповідно до ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.
З огляду на вищевикладене, дослідивши доводи обвинуваченого щодо необхідності призначення та проведення судово-психологічної експертизи, суд вважає, що у даному випадку обвинуваченим не доведено необхідності про призначення та проведення судово-психологічної експертизи, яка по суті є повторною. Крім цого суд звертає увагу, що судом ще не досліджувалися письмові докази, серед яких міститься висновок експерта. Оцінка дослідженим доказам, як окремо кожному, так і у їх сукупності, судом надається у нарадчій кімнаті за наслідками судового розгляду. Призначення та проведення судово- психологічної експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження.
Таким чином, клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення та проведення судово-психологічної експертизи у вказаному кримінальному провадженні задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.22,242-243,332,369,372КПК України, суд-
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала оскарженгню не підлягає.

Повний текст ухвали суду вигтовлено та проголошено 01.12.2025 року о 16.30.

Суддя ОСОБА_1