справа № 563/1104/23
провадження № 1-кс/563/431/25
У Х В А Л А

19 грудня 2025 року м. Корець

Слідчий суддя Корецького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, у рамках кримінального провадження №0000944 від 27.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,

встановив:

Власник майна, ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Корецького районного суду Рівненської області від 11 липня 2023 року, а саме на: 58 головних уборів (пілоток) червоного кольору; 4 прапори червоного кольору; дві картини із зображенням «В.І. Леніна»; дерев`яну палицю (вимпел) з прапором СРСР червоного кольору.

Володілець майна в судовому засіданні клопотання просив задоволити та скасувати накладений арешт. Свою позицію обгрунтовував тим, що вилучені речі є музейними експонатами створеного ним музею та мають значну історичну та культурну цінність, так як він має приватний музей та вже кілька дисятків років колекціонує старожитності часів визвольних змагань та радянської окупації, за що неоднаразово отримував відзнаки від органів державної та місцевої влади. З часу накладенння арешту минуло більше два з половиною роки. На даний час нікому підозри не оголошено, відомостей про необхідність проведення слідчих дій, що вимагають значного часу органом досудового розслідування не надано. Зазначає про те, що арешт на майно було накладено необґрунтовано та без достатніх правових підстав. Прокурором не надано жодних доказів ризику знищення чи пошкодження майна, що визнано речовим доказом, а сам по собі ризик виглядає нелогічним та неможливим.Зазначив, що відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів» заборона на використання комуністичної символіки не поширюється на експонування в музеях та колекціонування історичних предметів.

Прокурор в судовому засіданні в задоволенні клопотання просив відмовити. Зазначив, що за висновком експертизи вилучені у ОСОБА_3 речі містять зображення символіки комуністичного режиму. Наразі ще є потреба у збереженні арешту на вилученими у ОСОБА_3 речами. На уточнююче питання слідчого судді щодо ходу досудового розслідування і слідчих дій, які ще є необхідними у рамках кримінального провадженння дати відповідь не зміг. Зазначив, що жодній особі у цьому кримінальному провадженні не повідомлено, слідчою виносилась постанова про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, проте старшою групи прокурорів була скасована.

Перевіривши матеріали провадження за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна, заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Як встановлено в судовому засіданні, 27 березня 2023 року від 5 відділу 6 управління Департаменту військової контррозвідки Служби Безпеки України до Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, надійшло повідомлення про те, що в ході здійснення оперативно-службової діяльності отримано інформацію стосовно мешканця с. Великі Межирічі Рівненського району Рівненської області, колишнього військовослужбовця Збройних Сил України, причетного до розповсюдження та продажу забороненої Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборони пропаганди їхньої символіки» символіки комуністичної партії, а також тоталітарного режиму СРСР.

Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000944 від 27 березня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

В ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 , було вилучено 58 головних уборів (пілоток) червоного кольору, які упаковані у спецпакет НПУ WAR 1781663, 4 прапори червоного кольору, які упаковані у спецпакет НПУ WAR 1781664, дві картини із зображенням « ОСОБА_5 », дерев`яна палиця (вимпел) з прапором СРСР червоного кольору, який обв`язаний ниткою та опечатаний биркою - із пояснювальним текстом та підписами учасників обшуку.

Висновком експерта №2252/23-55 від 19.12.2023 підтверджено, що надані на дослідження об`єкти та відповідні файли, що записані на СD-диск містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.

Постановою заступника начальника СВ ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 від 07 липня 2023 року вказані речі було визнано речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді від 11 липня 2023 року на 58 головних уборів (пілоток) червоного кольору; 4 прапори червоного кольору; предмет ззовні схожий на корпус до імітаційної гранати; дві картини із зображенням «В.І. Леніна»; дерев`яну палицю (вимпел) з прапором СРСР червоного кольору, які були вилучені 07 липня 2023 року під час проведення обшуку накладено арешт.

У відповідності до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Арешт майна, як захід забезпечення кримінального провадження, в силу положень ст.ст. 131, 132 КПК України, може бути застосовано виключно у випадку, якщо існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи і може бути виконане завдання, для виконання якого накладається арешт.

Незважаючи на те, що кримінальне провадження №0000944 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань ще 27.03.2023 року, повідомлення про підозру жодній особі не вручено, слідчі дії у кримінальному провадженні вже тривалий час не проводяться. Як на час розгляду клопотання прокурора про накладення арешту на майно, так і на час розгляду клопотання представника про скасування арешту майна, у даному кримінальному провадженні жодна особа в статусі підозрюваного не перебуває.

Частина 1 статті 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі Закон) передбачає відповідальність за виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму.

Проте заборона не поширюється на випадки використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, символіки націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму у приватних колекціях та приватних архівних зібраннях (пункт 10 частини 3 статті 4). Такого висновку дійшла колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (постанова від 14.10.2025 у справі № 707/2235/21). Стороною обвинувачення протягом усього кримінального провадження, оскільки власник майна неоднаразово порушував питання про скасування арешту майна, не заперечується те, що ОСОБА_3 є краєзнавцем та колекціонером.

Однією із загальних засад кримінального провадження визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України є розумність строків. На переконання слідчого судді, строки розслідування у даному кримінальному провадженні за відсутності підозри особі та відсутності будь-яких слідчих дій протягом року, не відповідають критерію розумності, залишаючи тривалий час власника майна у стані правової невизначеності.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до практики ЄСПЛ, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. (Рішення у справі «АГОСЬ» проти Сполученого Королівства» від 24 жовтня 1986 року, серія А.№108, п.52).

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до Постанови М від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти російської федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти російської федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Слідчий суддя також бере до уваги, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як представник сторони обвинувачення в судовому засіданні не надав слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до принципу диспозитивності кримінального провадження, його сторони є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що з дня накладення арешту минуло два роки шість місяців, а досудове розслідвування триває два роки 9 місяців, жодній особі не повідомлено про підозру, зважаючи на пункт 10 частини 3 статті 4 Закону, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше надмірне втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном, що перебуває у його приватній колекції. Доводи, зазначені в клопотанні, на думку слідчого судді, є обґрунтованими, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

За таких підстав клопотання ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170-174, 303-309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, у рамках кримінального провадження №0000944 від 27.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України - задоволити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді від 11.07.2023.

У відповідності до Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(II)/2020 ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено 12 годині 30 хвилин 22 грудня 2025 року.

Слідчий суддя