ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2026 року Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

власника майна ОСОБА_7 ,

представника власника майна

адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17 грудня 2025 року про задоволення клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000456 від 26.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор відділу забезпечення процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_9 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Просила слідчого суддю накласти арешт на речові докази, вилучені 09.12.2025 в ході проведення обшуку автомобіля AUDIQ7, 2016 року випуску, сірого кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який перебуває у власності та користуванні ОСОБА_7 , а саме: блокнот в обкладинці зеленого кольору, в якому маються чорнові записи; блокнот в обкладинці чорного кольору, в якому маються чорнові записи; блокнот в обкладинці оранжевого кольору, в якому маються чорнові записи; два аркуші паперу, на яких маються чорнові записи; мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 , який належить директору ТОВ «Агронід Плюс» ОСОБА_7 .

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17.12.2025 клопотання прокурора задоволено та накладено арешт на блокнот в обкладинці зеленого кольору, в якому маються чорнові записи; блокнот в обкладинці чорного кольору, в якому маються чорнові записи; блокнот в обкладинці оранжевого кольору, в якому маються чорнові записи; два аркуші паперу, на яких маються чорнові записи; мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 , який належить директору ТОВ «Агронід Плюс» ОСОБА_7 , з метою збереження речових доказів.

Заборонено власнику розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, представник власника майна ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 оскаржив її в апеляційному порядку та просив скасувати ухвалу слідчого судді від 17.12.2025 в частині накладення арешту на мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 та постановити нову ухвалу, якою відмовити в накладені арешту в цій частині. В іншій частині оскаржувану ухвалу залишити без змін.

Вказує, що вилучення вказаного мобільного телефону було здійснено поза дозволених меж ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку. Телефон був примусово вилучений не під час обшуку автомобіля, а безпосередньо у ОСОБА_7 , тобто не в межах місця, де дозволено проводити обшук.

Зазначає, що слідчий суддя встановив, що ОСОБА_7 не добровільно видав мобільний телефон, а його дії були наслідком вимоги слідчого, але оцінив це невідповідно фактичним обставинам кримінального провадження.

Вважає, що слідчий суддя істотно порушив вимоги кримінального процесуального закону, а саме арештував майно, яке було примусово вилучене особисто в ОСОБА_10 , добровільний дозвіл на що він не давав.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення власника майна ОСОБА_7 та його адвоката ОСОБА_8 , прокурора ОСОБА_6 , перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч. 3 ст. 132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 - 1 ) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Виходячи зі змісту зазначеної норми закону, накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, передбачає можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою, щодо якої такий захід застосовується, кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що зазначених вимог закону слідчим суддею дотримано в повній мірі з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, слідчим управлінням ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000456, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до СУ ГУНП в Черкаській області з Управління СБУ в Черкаській області надійшли матеріали щодо неправомірних дій посадових осіб підрозділів НААН України, які розташовані на території Черкаської області.

З матеріалів вбачається, що посадові особи Черкаської дослідної станції біоресурсів НААН України, Інституту картоплярства НААН України, Інституту садівництва НААН України, ЧДСДС ННЦ «Інститут землеробства НААН України» в період з 01.01.2024 по 01.05.2025, шляхом усунення конкуренції та складання конкурсної документації під конкретного учасника, укладали договори на закупівлю добрив та засобів захисту рослин за цінами, які значно вищі від середньоринкових.

Так, від оперативних працівників Управління СБУ в Черкаській області отримано інформацію щодо протиправних дій посадових осіб Черкаської дослідної станції біоресурсів НААН України, ЧДСДС ННЦ «Інститут землеробства НААН України» та суб`єктів підприємницької діяльності ТОВ «Агронід Плюс» та ТОВ «Поділляагрозахист».

Зокрема, встановлено, що 02.03.2023 між Черкаською дослідною станцією біоресурсів НААН України, в особі директора ОСОБА_11 , як Покупцем та ТОВ «Агронід Плюс», в особі представника ОСОБА_12 , укладено Договір № 02/03-ДР, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується поставити на склад Покупця товар в кількості та за цінами, які вказані в Технічній специфікації, а саме: гранульоване добриво Яра Міла NPK 7-20-28 в кількості 136 тон за ціною 51780, 00 грн (з ПДВ), на загальну суму 7042080, 00 грн (з ПДВ).

06.09.2023 між Черкаською дослідною станцією біоресурсів НААН України, в особі директора ОСОБА_11 , як Покупцем та ТОВ «Агронід Плюс», в особі директора ОСОБА_7 , укладено Договір № 06/09-ДР, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується поставити на склад Покупця товар в кількості та за цінами, які вказані в Технічній специфікації, а саме: гранульоване добриво Яра Міла NPK 8-24-24 в кількості 50 тон за ціною 47796,00 грн за тону (з ПДВ), на загальну суму 2389800, 00 грн (з ПДВ).

17.01.2024 між Черкаською дослідною станцією біоресурсів НААН України, в особі директора ОСОБА_11 , як Покупцем та ТОВ «Агронід Плюс», в особі директора ОСОБА_7 , як Постачальником, укладено Договір № 15/01-ДР, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується поставити на склад Покупця товар в кількості та за цінами, які вказані в Технічній специфікації, а саме: мінеральне добриво Ferilibero NRK 8-24-24 в кількості 136 тон за ціною 48300,00 грн за тону (без ПДВ), на загальну суму 6568800, 00 грн (з ПДВ).

11.07.2024 між Черкаською дослідною станцією біоресурсів НААН України, в особі директора ОСОБА_11 , як Покупцем та ТОВ «Агронід Плюс», в особі директора ОСОБА_7 , як Постачальником, укладено Договір № 11/07-ДР, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується поставити на склад Покупця товар в кількості та за цінами, які вказані в Технічній специфікації, а саме: мінеральне добриво Ferilibero NRK 8-24-24 в кількості 50 тон за ціною 46500,00 грн за тону (без ПДВ), на загальну суму 2325 000,00 грн (з ПДВ).

28.08.2025 між Черкаською дослідною станцією біоресурсів НААН України та ТОВ «Агронід Плюс» укладено Договір № 25/08-ДР, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язується поставити на склад Покупця товар в кількості та за цінами, які вказані в Технічній специфікації, а саме: гранульоване добриво Fertilibero NРK 8-24-24 в кількості 50 тон за ціною 48 300,00 грн за тону (з ПДВ), на загальну суму 2415000,00 грн (з ПДВ).

Одночасно встановлено, що в цей самий період ТОВ «Агронід Плюс» поставляв аналогічний вид продукції іншим замовникам за значно нижчими цінами.

09.12.2025 в період часу з 09 год. 14 хв. до 10 год. 10 хв. на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.12.2025 (справа № 711/11296/25) проведено обшук в автомобілі AUDI Q7, 2016 року випуску, сірого кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який перебуває у власності та користуванні ОСОБА_7 , під час проведення якого, було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 , який належить директору ТОВ «Агронід Плюс» ОСОБА_7 ;

- блокнот в обкладинці зеленого кольору, в якому маються чорнові записи;

- блокнот в обкладинці чорного кольору, в якому маються чорнові записи;

- блокнот в обкладинці оранжевого кольору, в якому маються чорнові записи;

- два аркуші паперу, на яких маються чорнові записи.

Відомості про вилучене майно зазначено в протоколі обшуку від 09.12.2025 в даному кримінальному провадженні.

Постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_13 від 10.12.2025 вилучені речі (предмети) та документи приєднані до кримінального провадження № 0000456, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, в якості речових доказів.

Норми ст. 98 КПК України передбачають, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з клопотання про накладення арешту, прокурор просила накласти арешт, зокрема і на мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 , який належить директору ТОВ «Агронід Плюс» ОСОБА_7 .

Колегією суддів встановлено, що 01.12.2025 слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси у справі № 711/11296/25 надано дозвіл на проведення обшуку автомобіля AUDIQ7, 2016 року випуску, сірого кольору, номерний знак НОМЕР_1 , який перебуває у власності та користуванні ОСОБА_7 , з метою відшукання документів ТОВ «Агронід Плюс», предметів та речей, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення або є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зокрема і на мобільні телефони, що містять відомості щодо обставин розслідуваного кримінального правопорушення.

Вказаний мобільний телефон визнаний постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області від 10.12.2025 речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000456 від 26.05.2025.

Апеляційний суд погоджується з висновком слідчого судді про те, що відшукання майна, а саме телефону, фактично відбулося до проведення безпосереднього обшуку автомобіля та відповідно із врахуванням поведінки власника майна, ознайомлення із ухвалою слідчого судді, без застосування примусу відповідає межам проведення даної слідчої дії. А прокурором належно доведено, що телефон ОСОБА_7 може містити інформацію, яка може бути використана як доказ, а тому телефон відповідає ознакам речового доказу, передбачених ст. 98 КПК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що вилучений мобільний телефон був примусово вилучений не під час обшуку автомобіля, а безпосередньо у ОСОБА_7 , на думку апеляційного суду, не дають, на даній стадії досудового розслідування, підстав для скасування накладеного арешту.

Слідчий суддя в судовому засіданні переглянув відеозапис проведення слідчої дії обшуку та вказав, що переглянуте відео не містить стверджуваної інформації, що телефон вилучено в протизаконний спосіб, адже дії власника майна узгоджуються із запропонованою поведінкою та добровільна згода на що наявна, щонайменше у наданні паролю для розблокування телефону.

Колегія суддів вважає, що встановлені у даному кримінальному провадженні фактичні обставини кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування, містить сукупність підстав та розумних підозр вважати, що на даному етапі досудового розслідування є підстави для обґрунтованого висновку, що мобільний телефон Apple iPhone 16 PRO, imei-1: НОМЕР_2 , imei-2: НОМЕР_3 , який належить директору ТОВ «Агронід Плюс» ОСОБА_7 , відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, що згідно ч. 3 ст. 170 КПК України дає підстави для його арешту як речового доказу з метою збереження.

Апеляційним судом встановлено, що слідчим суддею були дотримані вимоги кримінального процесуального закону України при розгляді клопотання прокурора про накладення арешту на майно, що у свою чергу вплинуло на правильність прийнятого рішення.

Доводи, що викладені в апеляційній скарзі висновків слідчого судді не спростовують і не дають підстав вважати, що під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно, слідчим суддею були порушені вимоги закону, які б давали підстави для скасування судового рішення.

При апеляційному розгляді не встановлено істотних порушень норм КПК України, які є підставою для скасування ухвали слідчого судді, і не вбачаються такі підстави і зі змісту апеляційної скарги.

Разом з тим, обраний слідчим суддею захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України, та який в подальшому може бути скасований у визначеному законом порядку.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді від 17.12.2025, в оскаржуваній її частині, є законною та обґрунтованою, а тому апеляційна скарга адвоката ОСОБА_8 з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 171, 172,173, 376, 404, 405,407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу власника майна ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17 грудня 2025 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4