Номер провадження 1-кп/754/1442/25
У Х В А Л А

Іменем України

26 грудня 2025 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у режимі відеоконференцзв`язку в залі суду у місті Києві клопотання прокурора про продовження застосованого запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.11.2025 №0003094 щодо

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки російської федерації, м. москва, українки, громадянки України, не одруженої, не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, -

за участю сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_4

сторони захисту: обвинуваченої ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду надійшов обвинувальний акт в кримінальному №0003094 від 10.11.2025 щодо ОСОБА_3 обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.11.2025 по даному кримінальному провадженню до ОСОБА_3 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, який закінчується 08.01.2026.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_3 з можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян що становить грн.

В обгрунтування клопотання посилається на наявність ризиків передбачених п.п 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, а саме переховування від слідстава та суду, впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачена заперечувала щодо задоволення даного клопотання.

Захисник просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі та визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242 240 грн..

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання з приводу заявленого прокурором клопотання, а також клопотання захисника про зміну запобіжного заходу та визначення розмуру застави, проаналізувавши доводи викладені у клопотанні, суд доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні умисного, тяжкого злочину, опинившись на волі, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення, вчинити інше кримінальне правопорушення, відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та її належну поведінку, попередити вчинення нею нових кримінальних правопорушень.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачена ОСОБА_3 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість його здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Суд враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи строк тримання під вартою обвинуваченим, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише їх права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

При продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

З огляду на викладене, суд вважає, що прокурором доведені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які є достатніми для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 та вважає, що інші запобіжні заходи не здатні гарантувати його належну процесуальну поведінку та здійснення своїх процесуальних обов`язків.

Також, суд враховує, що будь-яких даних про усунення ризиків, наявність яких слугувала підставою для обрання щодо обвинувачених запобіжного заходу у виді тримання під вартою суду стороною захисту не надано, у зв`язку з чим суд, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого у ході судового розгляду, виконання процесуальних рішень у справі, дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_3 раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Задовольняючи клопотання про продовження застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд з огляду на позицію прокурора, вважає за необхідне визначити обвинуваченій розмір застави.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_3 її майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, позицію прокурора, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі - 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків.

Застосовуючи щодо обвинуваченої альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_3 обов`язки - прибувати на виклики до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, повідомляти суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 179, 194, 196-198, 202, 315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 - задовольнити.

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу та визначення розміру застави - задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах ДУ "Київський слідчий ізолятор" строком на 60 днів до 24 лютого 2026 року (включно).

Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242 240 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень), яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) -820172, Номер р/р UA1012089.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, повідомляти прокурора та суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити до 24 лютого 2026 року (включно).

Роз`яснити обвинувачені, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченої з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_3 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Суддя ОСОБА_1