Справа № 172/1656/18
Провадження № 1-кп/191/12/19
У Х В А Л А

іменем України

08 грудня 2025 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів- ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря - ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

представника потерпілого- ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Синельникове кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.186 КК України.

Розгляд справи здійснювався колегією суддів у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_12 , ОСОБА_3

20.11.2025 у складі суду відбулась заміна та члена колегії суддю ОСОБА_12 замінено на суддю ОСОБА_2 .

Суддя ОСОБА_2 повідомила, що ознайомилася з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згодна з прийнятими раніше процесуальними рішенням і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У зв`язку з вищевказаним, судом на обговорення поставлено питання про відсутність необхідності розпочинати судове провадження з початку та здійснювати повторно процесуальні дії, які вже здійснювалися під час судового провадження до заміни складу суду.

В судовому засіданні прокурор вважав можливим продовжити розгляд кримінального провадження колегією суддів у новому складі.

Представник потерпілого ОСОБА_6 наполягав на продовженні судового розгляду, оскільки справа слухається вже тривалий час та порушуються права потерпілого у зв`язку з неможливістю отримати остаточне рішення у справі.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник вважали можливим продовжити судовий розгляд.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_8 ОСОБА_10 та ОСОБА_11 наполягали на новому розгляді справи, посилаючись на те, що необхідно допитати свідків та потерпілого безпосередньо новим складом судом, та можливо прокурор при новому розгляді справи надасть інші письмові докази. Також зазначили, що новий розгляд справи необхідно проводити зі стадії підготовчого судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав позицію захисників ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 319 КПК України після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 319 КПК України суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог: 1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді; 2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

Суд звертає увагу на те, що дійсно незмінність складу суду є важливим проявом дії засади безпосередності дослідження та оцінки доказів. Суддя не може належним чином оцінити докази, сформувати повне й об`єктивне уявлення про фактичні обставини конкретного кримінального провадження, якщо він безпосередньо їх не сприймав. Безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення.

Проте очевидним є й те, що принцип безпосередності дослідження доказів не є абсолютним, істотність його порушення слід оцінювати виключно в контексті обставин конкретної справи.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 13.06.2023 у справі №461/5454/14-к ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб.

Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК).

Суд також бере до уваги позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 31 серпня 2022 року (справа № 756/10060/17), відповідно до якої послідовність викладення в диспозиції правової норми наведених вище завдань дає підстави для висновку, що належна юридична процедура є не самоціллю, а необхідним засобом досягнення результатів кримінального судочинства, визначених законодавцем як пріоритетні, захисту особи, суспільства та держави від злочинних посягань, охорони прав і свобод людини, забезпечення оперативного й ефективного розкриття кримінальних правопорушень і справедливого судового розгляду. Тобто, доказове значення відомостей, одержаних у результаті відповідних процесуальних дій, може бути нівельоване не в будь-якому випадку, а лише у разі порушення прав людини і основоположних свобод, або наявність сумнів щодо походження доказів, їх надійність і достовірність.

При цьому, в умовах сьогодення, коли здійснюється повна фіксація судового розгляду за допомогою аудіо-, відеозапису, це дозволяє сприйняти процес, який вже відбувся.

У зв`язку із цим розпочинати з початку судовий розгляд при зміні складу суду необхідно, зокрема, тоді, коли з зафіксованого технічними засобами ходу судового розгляду новий суддя об`єктивно не може сприйняти весь хід процесу. Це також стосується і можливості сприйняття та відтворення судового процесу сторонами кримінального провадження

У кримінальному провадженні, що розглядається, про недоліки технічної фіксації судового розгляду ні новою суддею, яка ознайомилася з матеріалами кримінального провадження, ні захисниками обвинуваченого ОСОБА_8 чи самим ОСОБА_8 , а також іншими учасниками, не повідомлялося, вагомі аргументи про об`єктивну неможливість нової судді повністю та детально сприйняти хід судового розгляду відсутні.

Суд зазначає, що всі процесуальні дії, у тому числі допити потерпілої особи, свідків, та початок дослідження письмових доказів, були проведені за участю обвинувачених та їх захисників, які мали можливість ставити питання свідкам чи реалізували своє право на їх перехресний допит, а також висловити будь-які свої думки та/або заперечення з приводу досліджених доказів. Крім того, сторона захисту має можливість заявити клопотання про повторне дослідження тих чи інших доказів, зокрема і тих, які були досліджені судом до зміни судді у складі колегії.

Таким чином, суд констатує, що права обвинувачених та потерпілого не були обмежені чи порушені під час судового розгляду попереднім складом суду, вирішальна більшість суддів у колегії - два з трьох не були замінені і приймали участь у дослідженні доказів, нова суддя повідомила про те, що вона в повній мірі ознайомлена з ходом судового розгляду та згодна з раніше прийнятими процесуальними рішеннями.

Разом з тим, сторона захисту не переконала суд, що продовження судового розгляду може істотно позначиться на їх можливості відстоювати свою позицію у справі та/або може призвести до порушення права обвинуваченого на справедливий суд, зокрема, може мати наслідком істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Сторона захисту не змогла повідомити суд, якою є легітимна мета нового дослідження раніше досліджених доказів, для чого і для з`ясування яких питань це необхідно здійснити, а також у чому полягає необхідність повторного допиту свідків чи дослідження письмових доказів.

Суд також враховує і те, що продовження судового розгляду у цьому кримінальному провадженні не позбавляє сторону захисту висловити свої думки та заперечення щодо раніше досліджених доказів, а також порушити перед судом будь-які інші питання, які стосуються судового розгляд цього кримінального провадження.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що справа перебуває в провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області з 17.01.2019, тобто майже 7 років. За цей час вже відбувалася зміна головуючого у справі та розгляд справи розпочинався спочатку.

При цьому, суд не може не взяти до уваги право як обвинувачених так і потерпілих отримати судове рішення в розумний строк (стаття 6 Конвенції, частина 5 статті 28 КПК України), яке при повторному розгляді справи з початку практично неможливо забезпечити, а багаторазовий допит свідків чи потерпілих без необхідності встановлення інших обставин при їх допиті буде обтяжливим для такої особи, учасників і суспільства.

За таких обставин, суд доходить висновку, що сторона захисту не навела будь-якого обґрунтування щодо необхідності проводити весь об`ємний судовий розгляд або його певну частину з початку, а доводи про необхідність почати судовий розгляд з початку спрямовані на затягування судового провадження, тому вважає за можливе продовжити судовий розгляд кримінального провадження.

Керуючись ст.319, 369-372 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Встановити відсутність необхідності повторно розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно процесуальні дії, вчинені до заміни складу суду у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.186 КК України, та продовжити розгляд кримінального провадження колегією суддів у складі: головуючого - ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3