№ 207/1809/19
№ 1-кп/207/37/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року м. Кам`янське

Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення експертизи відеозвукозапису у кримінальному провадженні № 0000220 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянки України, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч. 2 ст. 309 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення експертизи відеозвукозапису, в обґрунтування якого зазначив, що під час дослідження матеріалів кримінального провадження, а саме при перегляді MSD 8Gb №556т було встановлено, що звук не відтворюється.

Враховуючи, що візуально спостерігалося, що між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 відбувається розмова, а також в протоколі НСРД (аудіо-відео контроль особи) від 08.04.2019 та носії відео файлів MSD 8Gb №556т маються суттєві розбіжності, з метою повноти та всебічності розгляду справи, дотримання змагальності сторін, а також враховуючи факт, що свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 при огляді грошових коштів, огляді покупця та вручення грошових коштів в приміщенні Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області не перебували, вважає за необхідне заявити клопотання про призначення судової експертизи відео звукозапису.

На вирішення експертиз поставити наступні питання:

1) Надана відеофонограма на MSD 8Gb №556т є оригіналом чи копією?

2) Чи зазнавала змін надана відеофонограма на MSD 8Gb №556т?

3) За допомогою одного чи декількох технічних пристроїв зафіксовані відеофонограми на MSD 8Gb №556т?

4) Скільки осіб брало участь у зафіксованій на відеофонограмі?

5) Чи містить відеофонограма на MSD 8Gb №556т область видаленої інформації звукозапису?

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про призначення судової експертизи відеозвукозапису, посилалася на безпідставність клопотання та спрямованість його виключно на затягування строків розгляду справи. Зазначила, що відповідно до ч.2 ст.8 Закону України від 22 травня 2003 року № 851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг», допустимість електронного документа як доказу не можна заперечувати винятково на підставі того, що він має електронну форму). Відповідно до ст. 7 цього Закону у випадку його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Один і той же електронний документ може існувати на різних носіях. Всі ідентичні за своїм змістом екземпляри електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом і датою створення.

Під час судового засідання 28.07.2020 судом безпосередньо переглянуто відеозаписи, зафіксовані на MSD 8 GB № 556т, № 557 т, та судом встановлено, що ці відеозаписи безперервні, в правому верхньому куті зображення розміщено таймінг відео (із зазначенням дати та часу), що дає суду підстави вважати, що відеозапис будь-яких змін не зазнавав. Також судом безпосередньо встановлено кількість осіб, зафіксованих на відеозаписі.

Щодо видалення аудіозапису на вказаних носіях інформації зазначила, що відповідно до дослідженого протоколу від 08.04.2019 безпосередньо слідчим встановлено, що аудіозапис на вказаних носіях з технічних причин не відтворюється.

Таким чином, саме слідчим встановлено, що аудіозапис на носіях інформації відсутній з причин, що не залежали безпосередньо від слідчого, який склав відповідний протокол.

Заслухавши заявлене захисником клопотання та думку учасників судового провадження з приводу порушених у ньому питань, суд дійшов до висновку, що вказане клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим. Водночас, призначення судової експертизи відео-, звукозаписів у кримінальному провадженні у відповідності до ч. 2 ст. 242 КПК України не є обов`язковим і може мати місце лише, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Доводи, якими захисник обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, передбачених у ч. 2 ст. 332, ч. 2 ст. 242 КПК України, які б зобов`язували суд призначити експертизу.

Зазначений відео файл відповідно до ст. 84 КПК України є джерелом доказів (документом), а обставини, викладені у ньому будуть оцінені судом у нарадчій кімнаті у сукупності з іншими доказами у справі, тому суд вважає, що відсутні обґрунтовані підстави для проведення експертизи.

Також слід зазначити, що згідно з п. 1.8. Розділу I та п. 32.2 Розділу Ш Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі - Інструкція) підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню (об`єкти, зразки для порівняльного дослідження), які повинні бути надіслані на дослідження. Відповідно до п. 20.3 Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі - Рекомендації) для встановлення технічних умов та технології отримання відеозвукозапису на дослідження надається:

- оригінальний звукозапис (відеозапис або відеозвукозапис);

-оригінальний пристрій, яким запис (фонограма, відеограма, відеофонограма) зафіксований (зафіксована);

-додаткове обладнання, яке використовувалось для фіксації запису, у повному складі: мікрофон, джерело живлення, прилади передавання сигналу, керування тощо;

- при необхідності, повні відомості про внесення конструктивних змін у пристрій запису та додаткове обладнання із зазначенням хронології таких змін та опис тракту запису від передавача (мікрофона, відеокамери) до приймача (технічного засобу фіксації) із зазначенням кількості каналів та інших технічних супутніх засобів.

Враховуючи викладене, на питання захисника судовий експерт не зможе надати відповідь, враховуючи те, що на відповідну експертизу разом із матеріальним носієм секретної інформації MSD 8Gb №556т, необхідно надати і сам оригінальний пристрій, яким запис (фонограма, відеограма, відеофонограма) зафіксований (зафіксована). Проте, відомості про спеціальні технічні засоби, призначені для негласного отримання інформації, є державною таємницею, не підлягають розголошенню (ч. 1 ст. 246 КПК України, пункти 4.5.1, 4.5.6 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом голови Служби безпеки України від 12 серпня 2005 року № 440) та зазначенню у протоколах НС(Р)Д. Зазначене відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 20 травня 2020 року у справі № 585/1899/17.

Враховуючи викладене, не маючи інформації про відповідний технічний засіб, за допомогою якого здійснювався відеозапис, експерт буде позбавлений можливості провести відповідне дослідження, а призначення експертизи лише буде затягувати судове слідство.

З цього приводу суд зазначає, що відповідні протоколи НС(Р)Д не містять інформації, які саме технічні засоби використовувалась під час запису зазначеного відео-файлу.

До того ж, згідно з матеріалами кримінального провадження вказані речі речовими доказами у справі не визнані та їх ідентифікаційні ознаки суду не відомі.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 246 КПК України негласні слідчі

(розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт і методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки, у протоколі проведення про результати проведення негласної

слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтроль особи від 08.04.2019 у вказаному кримінальному провадженні не зазначено, з урахуванням положень, ч. 1 ст. 246 КПК України, відомості про оригінальний пристрій, яким фонограма зафіксована: додаткове обладнання, яке використовувалось для запису фонограми, у повному складі: мікрофон, джерело живлення, прилади керування тощо, крім того, будь-які інші документи, в яких можуть бути зазначені вищезазначені дані відсутні, - проведення експертизи відеозвукозапису в даному кримінальному провадженні є неможливим.

Прокурором зазначено, що у протоколі про проведення НСРД - аудіо-, відеоконтролю особи від 08.04.2019 не зазначено відомості про технічний засіб, за допомогою якого фіксувалась вказана НСРД, зважаючи на те, що такі відомості відповідно до пунктів 4.5.1, 4.5.6 Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом голови Служби безпеки України від 12 серпня 2005 року № 440, є державною таємницею, тому надати до відповідної експертної установи таке обладнання є неможливим.

Суд погоджується з тим, що володіння зазначеними відомостями без належних на те підстав дає змогу зацікавленій стороні впливати на результати такої діяльності, що створює загрозу національним інтересам і безпеці. З цих причин, обумовлених потребою зберігати таємні поліцейські методи розслідування злочинів, ст. 246 КПК України передбачено обмеження обов`язку розкриття у кримінальному провадженні відомостей про факт і методи проведення НСРД (постанова ВС від 20.05.2020 у справі № 585/1899/17, постанова ВС від 17.11.2021 у справі№ 712/13887/17), а відтак, питання сторони захисту щодо технічних засобів, якими зафіксовані НСРД, є порушення вимог законодавства про державну таємницю.

Під час судового засідання 28.07.2020 судом безпосередньо переглянуто відеозаписи, зафіксовані на MSD 8 GB № 556т, № 557 т, та судом безпосередньо встановлено кількість осіб, зафіксованих на відеозаписі.

Також варто зауважити, що під оригіналом, з технічної точки зору, розуміється запис, який утворено одночасно (в період) з фіксацією тих подій, які в ньому зафіксовані і який міститься саме на тому носії (касеті, цифровому носії інформації тощо), що при цьому використовувався.

За копіями записів, без наявності їх оригіналів, встановити автентичність записів експертними методами, як правило, неможливо.

Таким чином, суд не вбачає підстав для призначення експертизи, адже обставини, на які посилається захисник не можуть бути з`ясовані з використанням спеціальних знань, у силу того, що у випадку призначення такої експертизи, суд позбавлений можливості надати експерту об`єкти, необхідні для її проведення.

Окрім того, з`ясування питань про те, які метадані містять виявлені на вказаних носіях цифрові аудіо-, відеофайли щодо дати та часу створення/зміни, копіювання та інші дії відносно інформації не потребують спеціальних знань, оскільки зазначені відомості містяться у властивостях відповідних файлів, що відображалися під час їх дослідження у судовому засіданні та, які надані стороні захисту під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

До того ж, захисник ОСОБА_5 на вирішення експерту просив поставити питання, чи є аудіо-, відеофайли оригіналами чи копіями. У цьому зв`язку, суд вважає за необхідне зазначити, що електронні документи, якими у даному випадку є файли аудіо- та відеозаписів, мають значні відмінності від паперових документів. Зокрема, електронний документ не має жорсткої прив`язки до певного матеріального носія інформації, тому один і той же документ (файл) може існувати у ідентичному вигляді на різних носіях. Аналогічні висновки сформовані у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 березня 2021 року у справі № 554/5090/16-к. 28. Таким чином, вирішення вказаного питання не потребує спеціальних знань.

У частині 3 ст. 99 КПК України законодавець визначив, що оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа ще й його відображення, якому надається таке ж значення як документу. При цьому відповідно до ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі матеріали звукозапису та електронні носії інформації.

Для виконання завдань кримінального провадження, з огляду на положення Закону України від 22 травня 2003 року № 851-IV "Про електронні документи та електронний документообіг", допустимість електронного документа як доказу не можна заперечувати винятково на підставі того, що він має електронну форму (ч. 2 ст. 8). Відповідно до ст. 7 цього Закону у випадку його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Один і той же електронний документ може існувати на різних носіях. Всі ідентичні за своїм змістом екземпляри електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом і датою створення.

Матеріали кримінального провадження не містять будь-яких об`єктивних даних про те, що носій інформації, долучений до протоколу про результати проведення НСРД - аудіо-, відеоконтролю особи від 08.04.2019, а саме MSD 8 GB № 556т, містить електронні документи, створені не під час здійснення цієї НСРД, а в інший час чи за інших обставин чи неуповноваженою особою.

Вказаний носій інформації належним чином ідентифікований та зареєстрований з дотриманням правил секретного діловодства.

Таким чином, у суду не має сумнівів, що відеозапис, зафіксований на MSD 8 GB № 556т, є оригіналом.

Під час судового засідання 28.07.2020 судом безпосередньо переглянуто відеозаписи, зафіксовані на MSD 8 GB № 556т, № 557 т, та судом встановлено, що ці відеозаписи безперервні, в правому верхньому куті зображення розміщено таймінг відео (із зазначенням дати та часу), що дає суду підстави вважати, що відеозапис будь-яких змін не зазнавав.

Щодо видалення аудіозапису на вказаних носіях інформації слід зазначити наступне.

Відповідно до дослідженого протоколу від 08.04.2019 безпосередньо слідчим встановлено, що аудіозапис на вказаних носіях з технічних причин не відтворюється.

Таким чином, саме слідчим встановлено, що аудіозапис на носіях інформації відсутній з причин, що не залежали безпосередньо від слідчого, який склав відповідний протокол.

Що ж стосується оцінки решти доводів захисника ОСОБА_5 , то така також буде надана судом під час оцінки доказів на предмет їх достовірності та допустимості, що відноситься до повноважень суду і здійснюється ним у нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку. Більше того, згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України не допускається призначення експертизи для з`ясування питань права, до яких належить оцінка доказів щодо їх достовірності та допустимості.

Також, суд зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви №№ 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії» (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви №№ 51111/07, 42757/07, §§ 718, 721; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia), заяви №№ 26711/07, 32786/10, 34278/10, 12 травня 2016 року, § 95).

Водночас в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, згідно з якою судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, суд вважає, що призначення судових психологічних експертиз без достатніх та беззаперечних на те підстав призведе до невиправданої тяганини, що в свою чергу призведе до порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Враховуючи викладене, а також те, що оскільки в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 242, 332, КПК України для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання захисника

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 244, 332, 358, 359, 371, 372, 375, 376 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення експертизи відеозвукозапису електронного носія інформації MSD 8Gb №556т у кримінальному провадженні № 0000220, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1 статті 392 КПК України.

Повний текст ухвали оголошено 25 квітня 2023 року.

головуючий суддя ОСОБА_1