Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0002556 від 11.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Слідчий Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002556 від 11.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у провадженні слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у місті Києві, знаходиться кримінальне провадження № 0002556 від 11.08.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, баченого ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Згідно фактичних обставин справи встановлено, що 09.08.2025, у денний час, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у соціальній мережі "Інстаграм", поширила символіку націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму.

Першочерговими слідчими (розшуковими) діями та оперативно-розшуковими заходами було встановлено, що до скоєння даного кримінального правопорушення причетна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою АДРЕСА_1 .

11.08.2025, за адресою м. Київ, пр. Берестейський, 109 в кабінеті № 322 Святошинського УП ГУНП у м. Києві, слідчим Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , було проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено у ОСОБА_4 : мобільний телефон марки «Iphone 16 Pro mах 256 ГБ» IMEI НОМЕР_1 IMEI НОМЕР_2 з сім карткою мобільного оператора «Лайфселл» НОМЕР_3 ; прапор із тканини на якому на червоному фоні зображено символ «свастики».

Слідчим Святошинського УП ГУНП у м. Києві, прийнято процесуальне рішення та в порядку ст. 110 КПК України, винесено мотивовану постанову про визнання речових доказів вищевказаних вилучених речей.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. У органу досудового розслідування виникла необхідність у арешті майна оскільки не накладення арешту на вилучені предмети, може призвести до приховування, зникнення або втрати такого майна.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.08.2025 подання голови Святошинського районного суду міста Києва про направлення клопотання слідчого Святошинського УП ГУ НП у місті Києві про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002556 від 11 серпня 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, для вирішення питання підсудності задоволено; направити матеріали за клопотанням на розгляд по суті до Подільського районного суду міста Києва.

04.09.2025 в заяві на адресу суду слідчий ОСОБА_3 подане клопотання підтримав, просив розглянути без його участі та задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про дату час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, про причини не повідомила.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Метою накладання арешту на майно є збереження речових доказів у кримінальному провадженні, їх подальше дослідження та огляд.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, так як у разі отримання інформації підозрюваними чи їх захисниками про те, що під час досудового розслідування ініційовано застосування такого заходу забезпечення як арешт майна підозрюваного, останніми буде вжито заходів щодо відчуження належного їм рухомого майна.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0002556 від 11.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучено 11.08.2025 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, пр. Берестейський, 109 в кабінеті №322 Святошинського УП ГУНП у м. Києві, а саме: мобільний телефон Iphone 16 Pro max 256 ГБ, IMEI НОМЕР_1 IMEI НОМЕР_2 з сім карткою мобільного оператора «Лайфселл» НОМЕР_3 ; прапор із тканини на якому на червоному фоні зображено символ «свастики», з метою збереження речових доказів.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_5