справа № 208/6144/25
№ провадження 1-кс/208/2029/25
УХВАЛА

Іменем України

20 травня 2025 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Кам`янського ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Дізнавач СД Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулась до суду із погодженим прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотанням про арешт майна.

У своєму клопотанні просить суд накласти арешт на одну жилкову сітку (довжиною 36,4 м., висотою 1,20м., розріз вічка -30*30 мм), забрідні гумові чоботи 45 розміру.

Дізнавач та прокурор у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали.

Слідчий суддя, вивчивши надані суду матеріали, вважає, що клопотання підлягає залишенню без задоволення.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 12.05.2025 року до Кам`янського РУП надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.05.2025 року о 17:37 за адресою Дніпропетровська область, м. Кам`янське, біля вул. Портова, а саме на березі річки Дніпро було виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснив вилов риби за допомогою сітки жилкової.

За даним фактом 13.05.2025 року внесено відомості до ЄРДР за № 0000107 за ч.1 ст. 249КК України.

В ході огляду місця події, а саме ділянки берегу річки Дніпра біля вул. Портова у м. Кам`янське було виявлено чоловіка, який представився як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у гумових забрідних чоботах 45 розміру, поруч з яким вбачається однажилкова сітка (довжиною 36,4 м, висотою 1,2 м, розмір вічка 30*30 мм) та водні ресурсі риба виду «Карась сріблястий» у кількості 49 одиниць, риба виду Плоскирка у кількості 4 одиниць. В ході огляду місця події вказані чоботи забрідні розміру 45 були запаковані до спец. пакету KIV7100419 та вилучені до Кам`янського РУП, одну риболовну жилкову сітку (довжиною 36,4 м, висотою 1,2 м, розмір вічка 30*30 мм) було запаковано до спец. пакету KIV7100418 та вилучено до Кам`янського РУП, водні ресурси рибу виду «Карась сріблястий» у кількості 49 одиниць, рибу виду Плоскирка у кількості 4 одиниць було вилучено та згідно опису передано на тимчасове зберігання Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області.

Вилученні одну жилкову сітку (довжиною 36,4 м, висотою 1,2 м, розмір вічка 30*30 мм), забрідні гумові чоботи розміру 45 мають значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Забороняється накладати арешт на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання" і статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки".

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Окрім цього, частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п.7 ч.2 ст.131 КПК України, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді, постановленої згідно з вимогами ст. 170 КПК України - ст. 173 КПК України.

Відповідно до положень ч.1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.172 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що до матеріалів клопотання не додано постанову про визнання речовими доказами зазначених у клопотанні речей.

Крім того, дізнавачем не доведено необхідність накладення арешту на одну жилкову сітку (довжиною 36,4 м., висотою 1,20м., розріз вічка -30*30 мм), забрідні гумові чоботи 45 розміру.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання дізнавача СД Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського Апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1