Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5459/25
Провадження № 1-кс/279/1204/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" вересня 2025 р. м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 03.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

03 вересня 2025 року на адресу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшло клопотання дізнавача Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000182 від 03 вересня 2025 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 02.09.2025 року до чергової частини Коростенського РУП надійшло повідомлення, про те, що у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено кристалічну речовину, зовні схожу на наркотичну, яку останній зберігав для власних потреб без мети збуту.

03.09.2025 СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 03.09.2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

02.09.2025 року в період часу з 16 год. 50 хв. по 17 год. 50 хв проведено огляд місця події за адресою: м. Коростень, вул. Шевченка, 66. Під час огляду виявлено: пошкоджений зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394262, зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394261. Вищезазначені зіп-пакети із вмістом кристалічної речовини ОСОБА_5 зберігав для власних потреб без мети збуту.

Вилучені речовини визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі у ОСОБА_5 під час проведення огляду місця події 02.09.2025, а саме: пошкоджений зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394262, зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394261 - визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та у випадку не накладення на них арешту може бути знищено, а також з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, експертного дослідження та збереження вище вказаної речі, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.09.2025 року розгляд клопотання переданий ОСОБА_1 та призначений на 12:45 годин 04.09.2025 року.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином. У судове засідання власник майна, дізнавач та прокурор не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не надали.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий або дізнавач за погодженням з прокурором.

У силу ч.1 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що 02.09.2025 року до чергової частини Коростенського РУП надійшло повідомлення, про те, що у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено кристалічну речовину, зовні схожу на наркотичну, яку останній зберігав для власних потреб без мети збуту.

03.09.2025 СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 03.09.2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

02.09.2025 року в період часу з 16 год. 50 хв. по 17 год. 50 хв. проведено огляд місця події за адресою: м. Коростень, вул. Шевченка, 66, під час якого виявлено та вилучено пошкоджений зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394262, зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец, пакету PSP 1394261.

Згідно з постановою дізнавача СД Коростенського РУП в Житомирській області від 03.09.2025 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000182 від 03.09.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні дізнавача майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, існує розумна підозра вважати, що це майно є доказом кримінального правопорушення, отже, наявні достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, клопотання дізнавача СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, погоджене прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, поданим з дотримання строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 131-132, 159, 170-173, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_1 . а саме: пошкоджений зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец. пакету PSP 1394262; зіп-пакет із вмістом кристалічної речовини, який поміщено до спец. пакету PSP 1394261, які вилучені 02.09.2025 року під час проведення огляду місця подіє за адресою: Житомирська обл., м.Коростень, вул. Шевченка, 66.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_6