КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Іменем України

07.07.25 м. Козятин

Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000269 від 03.07.2025 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

04.07.2025 року до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області надійшло вказане клопотання, яке мотивоване наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що 03 липня 2025 року до відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про те, що в період часу з лютого 2025 року по 03.07.2025 року невідома особа шляхом пошкодження вхідних дверей до підсобного приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 проникла в середину, звідки скоїла крадіжку електричного гілкоподрібнювача марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно-чорного кольору, чим спричинила матеріальної шкоди.

Відомості про дане кримінальне правопорушення СВ відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області 03.07.2025, внесено до Єдиного Реєстру досудових розслідувань № 0000269, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

03.07.2025 в період часу з 23 годин 00 хвилин по 23 годину 25 хвилин на підставі письмової заяви ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_3 , було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_3 , під час чого було виявлено та вилучено:

- електричний гілкоподрібнювач марки марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно-чорного кольору.

03 липня 2025 року вищеописані вилучені об`єкти на підставі ст. ст. 98, 110 КПК України в рамках вказаного кримінального провадження визнані в якості речового доказу, а тому виникла необхідність у накладанні на нього арешту.

Слідчий вважає, що вказані об`єкти відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, а саме є предметом кримінального правопорушення. Також необхідність арешту вказаного майна зумовлює тим, що воно буде відігравати доказову роль у даному кримінальному провадженні, забезпечення їх збереження необхідно для проведення відповідних експертиз. Просив, з метою збереження речових доказів, накласти арешт на майно, в частині позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування майном, зазначеним в клопотанні:

- електричний гілкоподрібнювач марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно-чорного кольору.

Після проведення всіх необхідних слідчих дій та експертних досліджень електричний гілкоподрібнювач марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно- чорного кольору, передати власнику ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .

Слідчий, прокурор, власник майна ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним про дату, час, місце розгляду клопотання. Слідчий та прокурор надали заяви, згідно яких сторона обвинувачення підтримує доводи клопотання, просять справу розглядати за їх відсутності. Суд вважає можливим розгляд справи за відсутністю вказаних осіб, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України та, враховуючи, що у слідчого судді є достатні дані вважати, що суб`єкт подачі клопотання підтримує його доводи.

Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, встановив наступне.

03 липня 2025 року до відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 про те, що в період часу з лютого 2025 року по 03.07.2025 року невідома особа шляхом пошкодження вхідних дверей до підсобного приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 проникла в середину, звідки скоїла крадіжку електричного гілкоподрібнювача марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно-чорного кольору, чим спричинила матеріальної шкоди.

03.07.2025 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000269 внесено відомості вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України .

03.07.2025 в період часу з 23 годин 00 хвилин по 23 годину 25 хвилин на підставі письмової заяви ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жительки АДРЕСА_3 , було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_3 , під час чого було виявлено та вилучено:

- електричний гілкоподрібнювач марки марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно-чорного кольору.

На теперішній час вищевказані предмети (речі) визнано та залучено в якості доказів по даному кримінальному провадженню постановою слідчого ОСОБА_3 від 03.07.2025 р.

Вирішуючи подане клопотання, суд зазначає, що положеннями ст.ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Згідно з нормами Глави 10 та Глави 17 КПК України, правові підстави, з яких слідчим вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Отже визначальним критерієм для віднесення тих чи інших предметів до речових доказів у конкретному кримінальному провадженні виступають ознаки кримінального правопорушення, яке розслідується. Таким чином, у клопотанні слідчого належним чином розкрито, яке відношення зазначене майно має саме до цього кримінального провадження, у зв`язку з чим процесуальний статус зазначеного у клопотанні майна як речових доказів є визначеним відповідно до вимог ст. 98 КПК України, оскільки постановою слідчого від 03.07.2025 року воно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вилучені слідчим предмети є предметом кримінального правопорушення. Власником майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Вказане майно має відношення до даного кримінального провадження, а його дослідження є необхідним для повного, швидкого, якісного проведення досудового розслідування.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню в цій частині.

Слідчий суддя зазначає, що до компетенції слідчого судді не відноситься одночасне вирішення питання про подальше повернення арештованого майна та порядок його зберігання. Питання скасування арешту майна регламентовані положеннями ст. 174 КПК України, а тому в частині вимог клопотання про передачу арештованого майна на відповідальне зберігання власнику після проведення слідчих дій під розписку, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 369, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Козятинського відділу Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000269 від 03.07.2025 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права користуватися, розпоряджатися, відчужувати на майно, а саме:

- електричний гілкоподрібнювач марки «Vitals» моделі «Zs 2445j», червоно- чорного кольору, власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1