Провадження № 1-кс/752/4559/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року м.Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання з аступника начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, подане в рамках кримінального провадження №0000468 від 06.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2 та ч. 1 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання про арешт майна у якому прокурор просить накласти арешт на криптоактиви токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, що зберігаються на крито валютному гаманці з адресою НОМЕР_4, НОМЕР_5, із забороною користування, розпорядження чи відчуження; зобов`язати компанію Tether накласти арешт на усі наявні крипто валютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, що зберігаються на крито валютному гаманці з адресою НОМЕР_6, НОМЕР_5, із забороною користування, розпорядження чи відчуження.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000468 від 06.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2 та ч. 1 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група невстановлених осіб, використовуючи криптовалютний гаманець НОМЕР_7 компанії "Tether Limited" здійснює діяльність, яка може бути пов`язана з фінансуванням дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Згідно відомостей міжнародної криптовалютної біржі "Binance" з`ясовано, що вказаний криптогаманець належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Окрім того встановлено, що у 2023-2025 роках криптовалютний гаманець НОМЕР_7 використовується для проведення транзакцій щодо зарахування та переказів токенів USDT на криптогаманці: НОМЕР_8; НОМЕР_9; (з них на гаманець НОМЕР_7 надійшло 713 тисяч токенів USDT, в свою чергу з гаманця НОМЕР_7 перераховано на зазначені два гамнці 748 тисяч).

У ході проведеного аналізу руху вказаних криптоактивів встановлено, що зазначені гаманці знаходяться у сфері діяльності осіб, які перебувають в російській федерації, оскільки мають безпосередню взаємодію з російською криптобіржею "Garantex", яка з квітня 2022 року знаходиться під санкціями Управління з контролю за іноземними активами Міністерства фінансів США (OFAC). Окрім того, 24.02.2025 Європейський Союз включив російську криптовалютну біржу "Garantex" до 16 пакету санкцій щодо рф за тісні зв`язки з російськими банками, що вже потрапили під санкції ЄС, зокрема, Сбербанком, Т-Банком (колишній Тинькофф) та Альфа-Банком (https://minfin.com.ua/ua/2025/02/25/145997042/).

Водночас встановлено, що криптогаманці, які можуть належати громадянам рф та пов`язані з протиправною діяльністю гр. ОСОБА_4 , а саме, здійсненням платежів на користь громадян рф. Також, виявлені транзакції по даним криптогаманцям можуть свідчити про те, що гр. ОСОБА_4 може здійснювати провадження господарської діяльності у взаємодії з державою агресором.

Подальшим розслідуванням встановлено, що за офіційними даними міжнародної криптобіржі "Bybit" криптовалютні гаманці:

-НОМЕР_8;

-НОМЕР_9, мають безпосередню взаємодію з криптогаманцями:

-НОМЕР_10 - UID 138466548 (Росія)

- НОМЕР_1 (Росія)

- НОМЕР_2 (Росія)

-НОМЕР_11 - UID 209690715 (Китай), які належать громадянам рф та Китайської Народної Республіки.

Однак, встановити яким саме громадянам рф та Китаю належать вказані гаманці не виявляється можливим, оскільки запитувані у криптобіржі персональні дані стосуються нерезидентів України.

Також у ході огляду відомостей наданих криптобіржами "Binance" та "Bybit" встановлено проведення прямих безпосередніх транзакцій токенів USDT на суму 21496 з облікового запису гр. ОСОБА_4 ("Binance") на гаманець НОМЕР_12, який належить громадянину російської федерації (обліковий запис на криптобіржі "Bybit").

Оглядом відомостей наданих криптобіржею "Bybit" встановлено, що у період 2023-2025 років з холодних гаманців "Tether" НОМЕР_8, НОМЕР_9 безпосередньо надійшло 315264 токенів USDT до гаманців облікових записів на вказаній криптобіржі UID 138466548 (росія), UID 66110807 (росія), UID 101523903 (росія), UID 209690715 (Китай). В свою чергу виведено 427943 токенів USDT з вказаних облікових записів на гаманці НОМЕР_8, НОМЕР_9.

Окрім цього, встановлено, що група невстановлених осіб, використовуючи криптовалютний гаманець НОМЕР_7 компанії "Tether Limited" здійснює діяльність, яка може бути пов`язана з фінансуванням дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Так, згідно відомостей міжнародної криптовалютної біржі "Binance" з`ясовано, що вказаний криптогаманець належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт. Затишшя, Одеської області, мешкає АДРЕСА_1 .

Також, за результатами проведеного огляду мобільного телефону вилученого у гр. ОСОБА_4 встановлено, що в її месенджері Телеграм з номером НОМЕР_3 міститься інформація щодо групи з назвою " ІНФОРМАЦІЯ_2 " учасниками якої є особи з нікнеймами: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . У ході вивчення листування вказаної групи встановлено, що в ній фігурантом з іншими зазначеними учасниками здійснюється організація дій пов`язаних з обготівкуванням готівкових коштів у криптовалюту USDT і навпаки.

У даній групі виявлено адреси криптогаманців НОМЕР_6 НОМЕР_5.

Прокурор зазначає, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

На підставі зазначеного, прокурор просить про задоволення клопотання.

Також прокурор у клопотанні просить здійснити розгляд клопотання без виклику володільця майна, оскільки це є необхідним для забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про проведення розгляду цього клопотання без виклику володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність у якій зазначив, що клопотання підтримує, просить задовольнити. Також у клопотанні зазначив, що метою арешту майна є збереження речових доказів.

У відповідності до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. У цьому випадку за правилами ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У статті 98 КПК України визначені такі критерії щодо речових доказів: матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000468 від 06.07.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2 та ч. 1 ст. 209 КК України.

Згідно змісту клопотання, за версією слідства, група невстановлених осіб, використовуючи криптовалютний гаманець НОМЕР_7 компанії "Tether Limited" здійснює діяльність, яка може бути пов`язана з фінансуванням дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Згідно відомостей міжнародної криптовалютної біржі "Binance", криптовалютний гаманець НОМЕР_7 компанії "Tether" належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 22.05.2025 року криптовалютні гаманці НОМЕР_6 НОМЕР_5 компанії "Tether" визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Долучені до матеріалів клопотання відомості свідчать про наявність підстав для висновку про те, що вищезазначений криптовалютний гаманець має значення речового доказу у кримінальному провадженні.

Таким чином, зазначене майно відповідає ознакам, зазначеним в ч.1 ст. 98 КПК України, і має значення речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що заявлена прокурором мета щодо збереження речових доказів, може бути досягнута шляхом застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.

Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Водночас, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Прокурором доведено, що криптовалютний гаманець НОМЕР_7 компанії "Tether Limited", може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а застосування такого заходу забезпечення, як арешт майна, сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речових доказів.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Слідчий суддя дійшов висновку про достатність підстав вважати, що в разі не застосування запобіжного заходу у виді арешту майна, існують ризики відчуження, передачі, використання та перетворення майна, яке має значення речового доказу для досудового розслідування.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна слідчий суддя не встановив.

Отже, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

Згідно із ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, заборону обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно (ч. 5 ст. 173 КПК України).

З огляду на те, що правовою підставою для накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні є збереження речових доказів,а також доведеність прокурором існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на майно, зазначене у клопотанні, може призвести до його можливого відчуження, передачі, використання та перетворення майна, яке має значення для досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що заборона користування, розпорядження, відчуження, - виправдовує у цьому випадку ступінь втручання у право власності.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 132, 170-173, 175, 309, 395, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на криптоактиви токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які зберігаються на крито валютному гаманці з адресою НОМЕР_4, НОМЕР_5, із забороною користування, розпорядження, відчуження.

Зобов`язати компанію Tether накласти арешт на усі наявні крипто валютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, що зберігаються на крито валютному гаманці з адресою НОМЕР_4, НОМЕР_5, із забороною користування, розпорядження, відчуження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1