Провадження № 1-кп/643/904/25
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2025

Салтівський районний суд м. Харкова у складі судді ОСОБА_1 , розглянувши у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування та доданими до нього матеріалами кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000245 від 12.05.2025 року за обвинуваченням:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, що має середню освіту, не одруженого, стрільця відділення охорони взводу охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 Кримінального кодексу,

ВСТАНОВИВ:

Обвинувачення, визнане судом доведеним

Відповідно до Указу Президента України № 758/2022 від 07.11.2022 «Про продовження строку проведення загальної мобілізації», Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, за наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 08.01.2025 № 20 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був призначений на посаду стрільця відділення хорони взводу охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 , який прибув із ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до приписів ст.ст. 2, 4, 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», на момент вчинення кримінального правопорушення солдат ОСОБА_2 перебуває на посаді стрільця відділення охорони взводу охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 та вважається військовослужбовцем, який проходить військову службу у Збройних Силах України.

У відповідності до вимог ст. ст. 9, 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 № 548-XIV (зі змінами), ст. ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України від 24.03.1999 № 551-XIV, ОСОБА_2 під час проходження військової служби повинен свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; беззастережно виконувати накази командирів; знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України; виявляти повагу до командирів (начальників) і старших за військовим званням, сприяти їм у підтриманні порядку і дисципліни; виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою; бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, захищати свою й поважати гідність інших людей; поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків та виконувати завдання, пов`язані із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України та інше.

Однак, всупереч вказаним вимогам законодавства України, солдат ОСОБА_2 став на шлях протиправної діяльності за наступних обставин.

Судом встановлено, що 10.05.2025 біля 23:45, солдат ОСОБА_2 , перебуваючи поза службою, знаходячись у стані алкогольного сп`яніння, супроводжував свою співмешканку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яку бригада швидкої невідкладної медичної допомоги № 713 доставила до приймального відділення КНП «МКЛ № 2 імені проф. О.О. Шалімова» ХМР за адресою: м. Харків, просп. Героїв Харкова, буд. 197. При цьому ОСОБА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в агресивному і збудженому стані, знаходячись у громадському місті - біля входу до приймального відділення КНП «МКЛ № 2 імені проф. О.О. Шалімова» ХМР за вищевказаною адресою, маючи протиправний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, бажаючи продемонструвати своє явне нехтування до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, пяне молодецтво та бешкетність, а також зневажливе ставлення до громадського порядку, існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, діючи з хуліганських спонукань, безпричинно і зухвало, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, проявляючи особливу зухвалість кулаком правої руки, умисно розбив верхній шар скла у двох склопакетах вікна, розмірами 62 на 104 см та 52 на 95 см, що знаходяться праворуч від дверей до приймального відділення лікарні. Продовжуючи свої протиправні хуліганські дії, ОСОБА_2 ображав честь і гідність медичних працівників лікарні та демонструючи подальше зневажливе ставлення до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, наносив удари ногами по кушеткам та стільцям, які знаходились у приміщенні приймального відділення КНП «МКЛ № 2 імені проф. О.О. Шалімова» ХМР, чим грубо порушував нормальне функціонування приймального відділення та заважаючи виконанню своїх обов`язків медичним персоналом лікарні.

Внаслідок вчинених солдатом ОСОБА_2 хуліганських дій, які вперто не припинялися ним впродовж не менш ніж 15-ти хвилин, був грубо порушений громадський порядок, порушено нормальне функціонування приймального відділення КНП «МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова» ХМР, умисно і безпричинно, з проявом особливої зухвалості, пошкоджені 2 склопакети вікна, а саме: розбиті верхні шари скла у двох склопакетах вікна, розмірами розмірами 62 на 104 см та 52 на 95 см, які знаходяться праворуч від дверей до приймального відділення лікарні, внаслідок чого КНП «МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова» ХМР були спричинені матеріальні збитки, згідно висновку експерта судово-товарознавчої експертизи №1305 від 26.05.2025 року на суму 1683,20 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 381 Кримінального процесуального кодексу України суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

Згідно з ч. 2 ст. 382 КПК України - у вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Судом було перевірено обставини, які були встановлені органом досудового розслідування та вказані ним у обвинувальному акті разом з доданими до нього матеріалами, в яких міститься зокрема, заява обвинуваченого ОСОБА_2 , яка була зроблена у присутності його захисника ОСОБА_4 щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженнями права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні.

Стаття Кримінального кодексу України, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнаний обвинувачений.

Розглядаючи кримінальне провадження в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, оскільки учасники судового провадження не заперечують обставини, встановлені органом досудового розслідування, суд кваліфікує дії ОСОБА_2 як кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 296 КК України - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

Підстави розгляду обвинувального акту в спрощеному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 382 КПК України суд у п`ятиденний строк з дня отримання обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку, а в разі затримання особи у порядку, передбаченому частиною четвертою статті 298-2 цього Кодексу, невідкладно вивчає його та додані до нього матеріали і ухвалює вирок.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України не здійснюється.

Суд, дослідивши обвинувальний акт разом з доданими до нього матеріалами, ухвалює провести судовий розгляд у судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, виходячи з наступного.

Прокурор подав клопотання про розгляд обвинувального акту у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 302 КПК України, під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваний беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності.

До обвинувального акту додана заява обвинуваченого ОСОБА_2 щодо визнання ним своєї винуватості, згоди зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права на апеляційне оскарження та згоди на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні, складена та підписана в присутності захисника ОСОБА_4 , згідно з якою обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, та погодився зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, викладеними в обвинувальному акті. ОСОБА_2 ознайомлений з обмеженням права на апеляційне оскарження вироку, а також погодився на розгляд обвинувального акту у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

У вказаній заяві захисником ОСОБА_4 підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості підозрюваним, його згоду зі встановленими в результаті досудового розслідування обставинами і згоду на розгляд обвинувального акту за його відсутності.

Також, до обвинувального акту додано письмову заяву представника потерпілого КНП МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова ОСОБА_5 щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною 2 статті 302 Кримінального процесуального кодексу України та згоди з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні.

Призначення покарання.

Обставиною, що відповідно до ст. 66 КК України пом`якшує покарання обвинуваченого є щире каяття.

Обставиною, яка обтяжує покарання згідно зі ст. 67 КК України є вчинення кримінального проступку особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Вирішуючи питання про призначення обвинуваченому покарання за вчинений кримінальний проступок, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 50 Кримінального кодексу України - покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави за вироком суду до особи, визнаної винною у вчиненні кримінального правопорушення, і полягає в передбаченому законом обмеженні прав і свобод засудженого. Покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами. Покарання не має на меті завдати фізичних страждань або принизити людську гідність.

Відповідно до положень ст. 65 Кримінального кодексу України суд призначає покарання: у межах, установлених у санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини цього Кодексу, що передбачає відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення, за винятком випадків, передбачених частиною другою статті 53 цього Кодексу; відповідно до положень Загальної частини цього Кодексу; враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Більш суворий вид покарання з числа передбачених за вчинене кримінальне правопорушення призначається лише у разі, якщо менш суворий вид покарання буде недостатній для виправлення особи та попередження вчинення нею нових кримінальних правопорушень.

При обранні виду та міри покарання обвинуваченому ОСОБА_2 , суд враховує: характер і ступінь тяжкості скоєного ним кримінального проступку, який відповідно до ст. 12 Кримінального кодексу віднесений до категорії кримінального проступку; дані про особу обвинуваченого, який на обліку у психіатра та лікаря-нарколога не перебуває; раніше не судимий; відсутність обставин, його щире каяття та наявність обставини, що обтяжує його покарання, а саме вчинення кримінального проступку особою, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння.

Суд звертає увагу, що обвинувачений раніше не судимий, є військовослужбовцем, отримує дохід, а тому суд вважає за доцільним призначити покарання у вигляді штрафу.

На думку суду, призначене покарання ОСОБА_2 , у відповідності до вимог ст. 65 КК України, відповідає тяжкості вчиненого ним кримінально караного діяння та є необхідним і достатнім для його виправлення і запобігання вчиненню ним нових злочинів.

Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом під час ухвалення вироку.

Представником потерпілого був заявлений цивільний позов, яким він просив стягнути зі ОСОБА_2 на користь КНП МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова матеріальну шкоду в сумі 5000 грн.

Згідно зі с. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно зі ст. 129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок, постановляючи ухвалу про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Відповідно до висновку експерта від 27.05.2025 року № 1305 ринкова вартість пошкодженого майна, з урахуванням зносу на момент вчинення кримінального проступку, пошкодження двох склопакетів із п`яти у вигляді розбиття зовнішнього шару скла, становить 1683,20 грн.

Натомість цивільним позивачем у своєму позові не надано доказів завдання матеріальної шкоди обвинуваченим саме на суму 5000 грн., тому позов підлягає частковому задоволенню в межах суми шкоди, яка доведена висновком експерта, який міститься в матеріалах кримінального провадження, а саме у сумі 1683,20 грн.

Процесуальні витрати відсутні.

Долю речових доказів вирішити в порядку ст. 100 КПК України.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирався.

Керуючись ст. 369, 370, 373, 374, 381, 382 Кримінального процесуального України, суд, -

УХВАЛИВ:

ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 296 Кримінального кодексу України та призначити йому покарання у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирати.

Цивільний позов представника потерпілого КНП МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова - задовольнити частково.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь КНП МКЛ №2 імені проф. О.О. Шалімова матеріальну шкоду у розмірі 1683,20 грн.

Процесуальні витрати відсутні.

Речові докази - CD-R диски, які містяться в матеріалах кримінального провадження - залишити зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до частини 4 статті 382 Кримінального процесуального кодексу України копія вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надсилається учасникам судового провадження.

Вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Салтівський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з моменту отримання його копії.

Вирок за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку може бути оскаржений в апеляційному порядку з урахуванням особливостей, передбачених статтею 394 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 394 Кримінального процесуального кодексу України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акту щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя - ОСОБА_1