Справа №639/4754/25
Провадження № 1-КП/639/348/25
У Х В А Л А

щодо дії запобіжного заходу

17 липня 2025 року м. Харків

Новобаварський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0002283 від 18.02.2025 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 402, ч. 5 ст. 407 КК України,

в с т а н о в и в :

До Новобаварського районного суду міста Харкова надійшов обвинувальний акт по вказаному кримінальному провадженню №0002283 від 18.02.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 402, ч.5 ст. 407 КК України.

Прокурором було подано письмове клопотання, яке ним підтримано в судовому засіданні, про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому прокурор посилався на наявність ризиків передбаченого п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та неможливість запобігти вказаному ризику шляхом застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Обвинувачений та його захисник просили у задоволенні клопотання прокурора відмовити, обрати відносно ОСОБА_4 більш м`який, непов`язаний з триманням під вартою, вказуючи на недоведеність ризиків, на які посилався прокурор.

Вирішуючи вказане питання, суд виходить з такого.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 23.05.2025 ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 21.07.2024.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 по даному кримінальному провадженню обвинувачується у вчиненні, умисних тяжких злочинів, покарання за які передбачено виключно у виді позбавлення волі на строк до10 років.

Перевіркою даних про особу обвинуваченого ОСОБА_4 встановлено, що він офіційно не працює, був призваний для проходження військової служби за мобілізацією; розлучений, має неповнолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , але останній наразі проживає разом з матір`ю за кордоном; інших непрацездатних осіб на утриманні не має, отже, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки.

Надаючи оцінку щодо доведеності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд виходить з такого.

На переконання суду, стороною обвинувачення, в порушення вимог п. 15 ч. 1 ст. 7, ст. 22 КПК України, не доведено належними, допустимими та достатніми доказами існування такого ризику, передбаченого п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як ризики перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, вказані ризики ґрунтується виключно на припущеннях органу досудового розслідування, мають абстрактний характер.

Проте, з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватості; конкретних обставин кримінальних правопорушень та наведених даних про особу ОСОБА_4 , прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Так, згідно постанов Верховного Суду від 20.06.2019 по справі № 166/313/17, від 13.08.2020 по справі № 674/1202/19, від 27.02.2019 по справі № 503/10653/2012 убачається, що усвідомлення імовірності визнання вини особи за висунутим їй обвинуваченням та тиск тягаря можливого відбування покарання, є обставинами, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та можуть бути підставами для тримання особи під вартою.

З огляду на характер обвинувачення та перелік осіб, які мають бути допитані, можливість здійснення ОСОБА_4 впливу на вказаних осіб виключити неможна.

При цьому, суд зазначає, що під впливом розуміється не тільки негативний вплив, а саме залякування, примушування, погрози, але й вмовляння, прохання, підкуп тощо.

Судом перевірялась можливість зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу на більш м`який для запобігання вищезазначеним ризикам. Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, їх ступінь, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: 1) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються; 2) дані про особу обвинуваченого, наведені вище ,суд приходить до висновку про необхідність продовження щодо нього строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, адже жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе гарантувати запобігання встановленим ризикам.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Таким чином, клопотання прокурора про подовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Враховуючи суть обвинувачення та положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд визначає обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі, раніше встановленому слідчим суддею Салтівського районного суду м. Харкова в ухвалі від 23.05.2025 з покладенням на обвинуваченого відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у разі її внесення.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 315, 369, 372, 376 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 14 вересня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у разі її внесення, зазначені в ухвалі слідчого суді Салтівського районного суду міста Харкова від 23.05.2025 по справі № 643/8145/25.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримаються під вартою протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1