Справа № 524/5811/24
Провадження №1-кп/524/209/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2025 Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці кримінальне провадження №0000462 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рубіжне Луганської області, громадянина України, освіта середня, не працюючого, студента 3 курсу Рубіжанського політехнічного коледжу, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Автозаводського районного суду м. Кременчука перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення за наступних обставинах.

09.05.2024 року, приблизно о 11:00 годині, у м. Кременчук по вул. Єднання України, 7 ОСОБА_4 на сходинковому майданчику зустрів знайомого неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У ОСОБА_5 останній виявив мобільний телефон марки Xiaomi Redmi А7. В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на заволодіння шляхом шахрайства вказаним мобільним телефоном.

Реалізуючи свій злочинній умисел, ОСОБА_4 , користуючись знайомством та довірливими відносинами з ОСОБА_5 , з метою заволодіння мобільним телефоном останнього, мотивуючи складним матеріальним становищем, запропонував неповнолітньому реалізувати на короткий термін під заставу належний йому мобільний телефон марки Xiaomi Redmi А7, при цьому запевнив останнього, що поверне зазначений вище мобільний телефон до 13.05.2024 року. ОСОБА_5 , будучи знайомим з ОСОБА_4 , довіряючи останньому та не знаючи його злочинних намірів, передав свій мобільний телефон марки Xiaomi Redmi А7 ІМЕІ: НОМЕР_1 ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 , отримавши телефон, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, бажаючи їх настання, шляхом зловживання довірою, та немаючи наміру в подальшому його повертати, заволодів мобільним телефоном марки Xiaomi Redmi А7 ІМЕІ: НОМЕР_1 , який згідно висновку товарознавчої експертизи № СЕ-19/117-24/8436-ТВ від 17.05.2024 року, станом на 09.05.2024 становить 815, 00 грн., чим завдав потерпілому матеріальної шкоди на вказану суму.

Вищевказані дії ОСОБА_4 стороною обвинувачення кваліфіковані за ч. 1 ст. 190 КК України, як заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство).

В судовому засіданні обвинувачений просив закрити кримінальне провадження у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Прокурор у судовому засіданні не заперечувала проти закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку зі втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Суд, вислухавши думку сторін, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, доходить наступних висновків.

Положеннями ст. 190 КК Українив встановлено кримінальну відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

У нормах КК України не встановлено розміру вартості майна, що є предметом шахрайства.

09.08.2024 набув чинності Закон України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" № 3886-IX від 18.07.2024.

Цим Законом статтю 51 КУпАП викладено в новій редакції.

Згідно з ч. 1 ст. 51 КУпАП в редакції Закону № 3886-IX від 18.07.2024, чинній з 09.08.2024, встановлено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до ч. 2ст. 51 КУпАП в редакції Закону № 3886-IX від 18.07.2024, чинній з 09.08.2024, встановлено адміністративну відповідальність за дії, передбачена частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169розділуIV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

З 01.01.2024 набрав чинності Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2024 в сумі 3028 грн. Отже, податкова соціальна пільга у 2024 році складала 1514 грн. (3028 грн. х 50%).

Кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння (ч.2 ст. 4 КК України).

Зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч.6 ст. 3 КК України).

Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (ч. 1 ст. 5 КК України).

Європейський суд з прав людини вважає, що ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Ніякого покарання без закону» є важливою складовою принципу верховенства права. Він також підтвердив, що зазначена стаття Конвенції допускає принцип ретроспективності більш м`якого кримінального закону. На цьому принципі ґрунтується правило, згідно з яким за наявності відмінностей між чинним на час вчинення злочину кримінальним законом та законом, який набрав чинності перед винесенням остаточного судового рішення, суди мають застосовувати той із них, положення якого є більш сприятливими для обвинуваченого (рішення у справі Скоппола проти Італії).

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_4 обвинувачується у заволодінні чужим майном шляхом шахрайства вартістю 815 грн., що не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення. Отже, діяння, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 перестали бути кримінально караними.

З цих підстав провадження може бути закрите за п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК у зв`язку із втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч.3 ст.479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першоїстатті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Судом належним чином роз`яснені обвинуваченому підстави та наслідки закриття провадження у зв`язку зі втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння. Обвинувачений не заперечував проти закриття провадження з нереабілітуючих підстав.

Положення п.4-1 ч.1ст.284 КПК України регламентують, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

За таких обставин, враховуючи імперативність вимог ч.3 ст.479-2 КПК України та позицію обвинуваченого, кримінальне провадження №0000462 по обвинуваченню ОСОБА_4 у у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України підлягає закриттю на підставі п.4-1 ч.1ст.284КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Процесуальні витрати на залучення експерта слід віднести на рахунок держави.

Питання щодо долі речових доказів вирішується згідно вимог ст.. 100 КПК України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не пред`являвся, арешти не накладались.

На підставі наведеного, керуючись Законом України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», ст.5 КК України, п.4-1 ч.1 ст.284, ч.2 ст.284, ст.ст.285-288, 372,376, 479-2 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження №0000462 по обвинуваченню ОСОБА_4 у у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів на суму 1514,56 грн. віднести на рахунок держави.

Речові докази: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi А7 ІМЕІ: НОМЕР_1 повернути потерпілому.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Автозаводський районний суд Полтавської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_6