Справа № 496/132/25
Провадження № 1-кс/496/1159/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали заяви ОСОБА_3 про скасування арешту з майна,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області з клопотанням в якому просив суд скасувати арешт з телефона марки «IPhone 11», який належить ОСОБА_4 , накладений ухвалою слідчого судді від 07.01.2025 року у справі №496/132/25.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що воно не підлягає задовленню, з наступних підстав.

З матеріалів клопотання встановлено, що заявник просить скасувати арешт накладений на телефон марки «IPhone 11», який належить ОСОБА_4 .

ОСОБА_3 відповідно до телефонограми повідомлений про дату та час судового засідання.

Від прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_5 надійшла заява в якій він повідомляє, що кримінальне провадження №0000022 від 04.01.2024 року за ознаками ст. 264 КК України, було направлено за підсудністю до Державного бюро розслідувань. Також надано витяг з ЄРДР, відповідно до якого органом досудового розслідування кримінального провадження №0000022 від 04.01.2024 року зазначено Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Миколаєві. Тому, просить клопотання залишити без задоволення.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється, згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст.174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст.132, ч. 1 ст.184, ч. 1 ст.192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст.244, ч. 10 ст.290 КПК України), з урахуванням положень ч. 6ст.9КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст.306, ч. 3 ст.234КПК України тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст.31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Окрім цього, підлягає врахуванню і те, що розгляд поданого клопотання має відбуватись за місцезнаходженням органу досудового розслідування на час розгляду клопотання, незалежно від того, який слідчий суддя розглядав інші клопотання у цьому ж кримінальному провадженні раніше, що відповідає і змісту п. 3 вказаного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року №223-559/0/4-13.

При цьому ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді (що передбачено, зокрема, положеннями п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України).

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє її права на звернення до слідчого судді суду, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Враховуючи наведене, клопотання про скасування арешту майна не підсудне Біляївському районному суду Одеської області та має розглядатися слідчим суддею місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Ураховуючи, що від штатної кількості 11 суддів, зараз здійснюють правосуддя тільки 7, веденням воєнного стану, відсутності поштової продукції, відсутності у складі суду секретаря судового засідання, показники навантаження перевищують нормативні у 5 разів, передачі справ від інших 2-х суддів, що створило додаткове навантаження, суд першої інстанції позбавлений можливості виготовити рішення у строки, передбачені національним законом.

Керуючись ст. 171, 174, 304, 306 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна - повернути заявнику.

Ухвалу оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1