Справа 688/3463/25
№ 1-кс/688/1487/25
Ухвала

про накладення арешту на майно

28 липня 2025 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000442 від 28 липня 2025 року, про арешт майна,

встановив:

Заступник начальника СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні за №0000442 від 28 липня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що 26 липня 2025 року близько 07:20 год, на автодорозі Т23-06 поблизу с. Городище Шепетівського району, працівниками поліції зупинено автомобіль марки «ВАЗ 2104», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , під час перевірки документів, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Серединці Шепетівського району, надав посвідчення водія серії НОМЕР_2 з ознаками підробки.

26 липня 2025 проведено огляд місця події в ході якого виявлено та вилучено посвідчення водія з серійним номером НОМЕР_2 , видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з відмітками про дозвіл на керування категоріями транспортних засобів «В, В1, С», яке в подальшому було поміщено до сейф-пакету № ICR0106465, клапан якого надійно склеєно та на який нанесено відповідні надписи та підписи учасників слідчої дії.

Постановою заступника начальника СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 26 липня 2025 року вищевказане посвідчення водія визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів даного кримінального провадження.

З метою збереження речового доказу, проведення судово-технічної експертизи, виникла необхідність у арешті речового доказу, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення втрати або пошкодження майна та перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000442 від 26 липня 2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Враховуючи, що посвідчення водія з серійним номером НОМЕР_2 видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з відмітками про дозвіл на керування категоріями транспортних засобів «В, В1, С», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000442, дізнавачем доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речового доказу слід накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення водія з серійним номером НОМЕР_2 , видане на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з відмітками про дозвіл на керування категоріями транспортних засобів «В, В1, С», заборонивши ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Нова Тягінка Білозерського району Херсонської області, проживаючому по АДРЕСА_1 , розпоряджатися та користуватися ним до прийняття відповідного рішення.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя