Провадження № 1-кс/592/5598/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м.Суми

Слідча суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Окружної прокуратури міста Суми ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженню №0002122, внесеному до ЄРДР 15.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.350 КК України,

у с т а н о в и в :

Слідчий вказане клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.350 КК України, а саме: умисному заподіянні легкого тілесного ушкодження стрільцю першого відділення охорони взводу охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , у зв`язку з його службовою діяльністю, що мало місце 15.08.2025 близько 08:15 поблизу виходу з території центру за адресою: АДРЕСА_2 .

Посилаючись на існування ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний спробує переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням визначених ст.194 КПК України обов`язків.

Заслухавши прокурора на підтримку клопотання слідчого, підозрюваного та його захисника, які заперечували щодо його задоволення через необґрунтованість підозри, не доведення ризиків та неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідча суддя дійшла таких висновків.

Під час судового розгляду встановлено, що Сумським РУП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002122 від 15.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.350 КК України, про підозру у вчиненні якого 16.08.2025 повідомлено ОСОБА_4 в порядку, визначеному ч.1 ст.278, ч.1 ст.136 КПК України, зокрема шляхом ознайомлення зі змістом підозри під час оголошення слідчим за відмови підозрюваного отримати письмове повідомлення про підозру, зафіксоване на відеозаписі, долученим до матеріалів справи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження (протоколів прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколів допиту потерпілого, свідків, з яких вбачається, що ОСОБА_4 біля КПП наніс правою рукою удар в перенісся військовослужбовцю ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , висновку судово-медичного експерта від 15.08.2025 №1389, з якого вбачається, що у ОСОБА_7 виявлено тілесне ушкодження: перелом кісток спинки носа, яке могло виникнути внаслідок нанесення удару в тому числі кулаком, та яке кваліфікується, як легке тілесне ушкодження, протоколів проведення слідчих експериментів з потерпілим та свідками), слідча суддя дійшла висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.350 КК України, за викладених у клопотанні обставин.

При встановленні факту наявності обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 також враховується і усталена судова практика з цього питання Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine, п. 175) та від 20.03.1997 у справі «Луканов проти Болгарії» (Lukanov v. Bulgaria) визначив, що суд (слідчий суддя), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених п.1 ч.1 ст.194 КПК, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо «існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення».

Наявні в матеріалах кримінального провадження докази є достатніми у теперішній час на даній стадії досудового слідства для визнання підозри обґрунтованою, а доведення факту вчинення злочину є завданням подальшого розслідування, а оцінка зібраних доказів у кримінальному доказів є завданням суду під час ухвалення рішення по суті пред`явленого обвинувачення.

Відтак, доводи підозрюваного та захисника щодо необґрунтованості підозри, оскільки покази свідків різняться між собою, не заслуговують на увагу слідчої судді, як такі, що спростовуються наявними в матеріалах провадження доказами та мають бути перевірені під час подальшого досудового розслідування та судового розгляду.

Також, внесення відомостей про кримінальне правопорушення за ст.125 КК України до ЄРДР за фактом спричинення ОСОБА_4 тілесних ушкоджень за обставин цього провадження, беззастережно не свідчить про необґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчинені злочину, передбаченого ч.2 ст.350 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Суспільна небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , проти авторитету органів державної влади та фактично пов`язаний з ухиленням від виконання ним свого військового обов`язку (неявка за повістками до ТЦК та СП, оголошення у розшук, відмова від проходження огляду ВЛК, намагання втекти з ІНФОРМАЦІЯ_2 , не дочекавшись оформлення адмінматеріалів, неявка на розгляд справи про адміністративне правопорушення до ІНФОРМАЦІЯ_2 ), визначене кримінальним законом покарання за ч.2 ст.350 КК України у виді обмеженням волі на строк від трьох до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, а також те, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває і всі обставини не встановлені, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності може в подальшому переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, в даному кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При цьому, твердження сторони захисту щодо не доведення прокурором заявлених ризиків не заслуговують на увагу слідчої судді, оскільки КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому. Ймовірність вчинення ОСОБА_4 заявлених органом досудового розслідування ризиків підтверджується наведеними вище обставинами в їх сукупності.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним у п. п. 1 - 5 ч. 1 вказаної норми права.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч.1 ст.178 КПК України.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 є особою віком 44 років, в силу ст.89 КК України раніше не судимий, одружений, має двох малолітніх дітей, за місцем роботи та місцем проживання характеризується позитивно, зі має на утриманні матір, яка має онкозахворювання, військовозобов`язаний, який перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 , оголошений в розшук, як такий що не з`явився за повісткою до ТЦК та СП (ст.22 ЗУ «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку»), та якому інкримінується вчинення адміністративного порушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП .

Зважаючи на встановлені факти щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, а також наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема, пов`язане з ухиленням від призову на військову службу під час мобілізації, слідча суддя вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, необхідність якого обґрунтована слідчим, в межах строку досудового розслідування.

Такий запобіжний захід, на переконання слідчої судді, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши цілодобового залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування до 16.10.2025 включно.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання. та/або роботи.

Визначити строк дії ухвали до 16.10.2025 включно.

Зобов`язати ОСОБА_4 невідкладно прибути до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1