Справа № 357/5915/25
У Х В А Л А

02 липня 2025 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3

про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000925, відомості про яке 23.04.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2025 на належний йому на праві власності автомобіль марки «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 .

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000925, відомості про яке 23.04.2025внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.04.2025 о 23 год. 05 хв. за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого поблизу будинку № 15 керуючи автомобілем марки Opel Astra реєстрацій номер НОМЕР_1 водій ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючий, у тверезому стані, під час виконання маневру лівого повороту, не надав перевагу в русі попутно рухаючогося мотоцикла марки LONCIN LX250-15D реєстрацій номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .. В результаті зіткнення водій мотоцикла ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому правої щиколотки та був госпіталізований до Київської обласної дитячої лікарні №2 м. Біла Церква, а пасажир мотоцикла ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритого перелому правої гомілки та доставлено до КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня №2»

Постановою слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 23.04.2025 тимчасово вилучений автомобіль визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні та передано на відповідальне зберігання до майданчику тимчасового зберігання транспортних засобів, що розташований за адресою: Київська область, Білоцерківський район, 4 км автодороги «Біла Церква-Володарка», кадастровий номер :01:029:0160.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 власником автомобіля «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 є він ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , а не його син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як це зазначено в ухвалі про накладення арешту.

Станом на дату подачі клопотання йому відомо, що до теперішнього часу жодній особі не оголошено повідомлення про підозру, у межах кримінального провадження досудовим розслідуванням було проведено слідчі дії інженерно-технічну експертизу, використано автомобіль при проведенні слідчого експерименту, тобто дії, для проведення яких існувала необхідність у накладенні арешту та його передачі на відповідальне зберігання на майданчик тимчасового зберігання транспортних засобів.

За викладених обставин вважає, що надалі обмежувати його як власника у праві володіти майном немає підстав, продовження такого арешту спричиняє шкоду його інтересам як власника, оскільки на даний час відпали обставини, які стали підставою для арешту майна, передбачені ст. 170 КПК України.

Власник майна ОСОБА_3 , в судовому засіданні уточний вимоги клопотання та просив скасувати арешт в частині накладення заборони володіння та користування автомобілем.

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не прибула, натомість надіслала до суду заяву, якою просить проводити розгляд справи у її відсутності, проти скасування арешту не заперечує.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані на його обгрунтування матеріали, прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000925, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2025 у вказаному кримінальному провадженні накладено арешт на вилучений 23.04.2025 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 15, майно, а саме: автомобіль марки «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 із накладенням заборони володіння, користування та розпорядження ним до прийняття окремого рішення у кримінальному провадженні.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 власником автомобіля «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно ухвали слідчого судді арешт на вилучене майно було накладено з метою збереження речових доказів у справі для проведення у справі відповідних судових експертиз та проведення слідчого експерименту. На час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що вказані слідчі дії із автомобілем проведені.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до Постанови № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються їх прав, обов`язків чи законних інтересів у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 КПК України слідчий суддя під час кримінального провадження не може одночасно виконувати функції державного обвинувачення, захисту і судового розгляду. Так, функції з доведення обґрунтованості поданого клопотання, наявності підстав для його задоволення процесуальним законом покладено виключно на ініціатора такого клопотання, в даному випадку - власника майна, разом з тим сторона обвинувачення у випадку не згоди з даним клопотанням зобов`язана належним чином її теж обґрунтувати. Відтак слідчий суддя розглядає клопотання на підставі тих доказів, які слідчому судді і представлені. При цьому, жоден учасник не був позбавлений можливості надати їх безпосередньо в судовому засіданні.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння власником належним йому майном та вважає за доцільним частково скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2025 у кримінальному провадженні № 0000925 від 23.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а саме: на автомобіль марки «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в частині володіння та користування ним.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту майна.

Поряд з тим, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування не завершено, автомобіль має статус речового доказу у кримінальному провадженні, тому вважає, що актуальність заборони щодо відчуження та розпорядження цим майном не зменшилась.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 169, 174, 307 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000925, відомості про яке 23.04.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.04.2025 на автомобіль марки «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 , який перебуває на зберіганні на майданчику тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: Київська область, Білоцерківський район, 4-й км автодороги зі сполученням «Біла Церква-Володарка», кадастровий номер: :01:029:0160, - в частині володіння та користування ним.

Зобов`язати уповноважених посадових осіб Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області безоплатно повернути автомобіль марки «Opel Astra» реєстрацій номер НОМЕР_1 , його власнику ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9