Справа № 991/8094/25
Провадження 1-кс/991/8164/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001148 від 12.12.2024,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу (далі - Клопотання), застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001148 від 12.12.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 365-2, ч. 2 ст. 384 КК України (далі - Кримінальне провадження), у якому захисник просить:

- змінити застосований ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 18.06.2025 у справі № 761/25195/25 (далі - Ухвала) щодо ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та застави у розмірі 100 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 000 грн на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати дослідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (далі - Клопотання).

Клопотання мотивовано тим, що 18.06.2025, на думку сторони обвинувачення, ОСОБА_3 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України.

У цей же день ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 18.06.2025 у справі № 761/25195/25 до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, а саме з 18.06.2025, тобто до 16.08.2025. Також вказаною Ухвалою ОСОБА_3 визначено заставу у межах 100 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 000 грн у національній грошовій одиниці. У разі внесення застави на підозрюваного покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

19.06.2025 стороною захисту подано апеляційну скаргу на вищевказану Ухвалу до Київського апеляційного суду, однак станом на момент подання Клопотання апеляційна скарга не розглянута.

У Клопотанні сторона захисту посилається на таке:

(1) ОСОБА_3 не набув статусу підозрюваного у Кримінальному провадженні, оскільки складання, погодження, підписання та вручення повідомлення про підозру відбулося неуповноваженою особою на підставі доказів, зібраних органом, який не мав на це процесуальних повноважень;

(2) порушено правила підслідності у Кримінальному провадженні, що є підставою для визнання доказів недопустимими;

(3) всупереч ст. 126 Конституції України, ст. 49 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» не надано згоду Вищої ради правосуддя (далі -ВРП) на утримання ОСОБА_3 під вартою;

(4) підозра є необґрунтованою, оскільки дії, вчинення яких інкриміновано ОСОБА_3 , не підтверджуються зібраними стороною обвинувачення доказами;

(5) відсутні ризики, які стали підставою для застосування запобіжного заходу, з огляду на належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 ;

(6) порушено порядок тримання ОСОБА_3 під вартою, оскільки з огляду та те, що наразі підслідність у Кримінальному провадженні визначено за детективами НАБУ, ОСОБА_3 не може продовжувати утримуватися в Ізоляторі тимчасового тримання Служби безпеки України (далі - СБУ), що є порушенням чинного законодавства України, зокрема Інструкції про порядок тримання осіб у спеціально відведених місцях для тимчасового тримання (ізоляторах тимчасового тримання) СБУ;

(7) визначений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 18.06.2025 у справі № 761/25195/25 розмір застави є непомірним.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав доводи Клопотання, просив задовольнити із викладених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника. Додатково зазначив, що повідомлена йому підозра є юридично нікчемною, оскільки неможливо обґрунтувати кожен пункт складу злочину, а також відсутні підстави для застосування запобіжного заходу.

Прокурор САП ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні Клопотання. Щодо доводів сторони захисту зазначив, що відсутня необхідність отримувати згоду ВРП на тримання ОСОБА_3 під вартою, оскільки він не має статусу судді, так як не займає відповідну штатну посаду у суді.

Від ОСОБА_7 та ОСОБА_8 надійшли заяви про взяття на особисту поруку.

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП - процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні.

У межах Кримінального провадження 18.06.2025 першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_9 складено повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України (далі - Повідомлення про підозру).

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 18.06.2025 у справі № 761/25195/25 до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, а саме з 18.06.2025, тобто по 16.08.2025. Визначити підозрюваному ОСОБА_3 заставу у межах 100 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 302 800 000 (триста два мільйони вісімсот тисяч) гривень у національній грошовій одиниці. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: (1) прибувати за вимогою до слідчого (детектива), прокурора та суду; (2) повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (3) утримуватися від спілкування з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_3 у цьому кримінальному провадженні; (4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, службовий паспорт, інші документи, що мають право на виїзд з України та в`їзд до України; (5) носити електронний засіб контролю. Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, а також строк дії ухвали визначити по 16.08.2025 (далі - Ухвала).

18.06.2025 адвокатом ОСОБА_4 подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на вищезазначену Ухвалу, що зареєстрована у Київському апеляційному суді 19.06.2025 за Вх. № 78423.

З урахуванням пояснень сторін захисту у судовому засіданні, станом на день розгляду Клопотання, рішення Київським апеляційним судом за результатами розгляду апеляційної скарги на Ухвалу не прийнято, наступне судове засідання призначено на 20.08.2025.

Як вбачається зі змісту Ухвали, якою до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід, слідчим суддею при її постановленні, встановлено всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу, а саме: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого кримінального правопорушення; (2) наявність наступних ризиків, заявлених стороною обвинувачення: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (3) більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти встановленим ризикам; (4) розмір застави у межах 100 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є достатнім та таким, що забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

У Клопотанні сторона захисту як на підстави для зміни запобіжного заходу посилається на (1) необґрунтованість підозри; (2) відсутність ризиків; (3) непомірність розміру застави.

Водночас, ні у Клопотанні, ні у судовому засіданні стороною захисту не наведено нових обставин з приводу вищезазначених питань, які виникли після застосування запобіжного заходу та не розглядалися слідчим суддею.

Положеннями ч.1 - ч.4 ст. 194 КПК України встановлені наступні умови застосуванння запобіжного заходу:

1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

3. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

4. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Аналіз вказаних положень процесуального закону дає підстави дійти висновку, що запобіжний захід може бути застосуваний до підозрюваного тільки у разі наявністі обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Предметом розгляду цього Клопотання, поданого стороною захисту, є зміна одного запобіжного заходу на інший, більш м`який, тому наявність обгрунтованої підозри не є предметом розгляду слідчим суддею, оскільки за відсутності обгрунтованої підозри, застосований запобіжний захід може бути тільки скасований або не продовжений, але в будь-якому разі не замінений на інший., більш м`який.

Суть поданого клопотання свідчить про те, що стороною захисту оспорюється правомірність (законність, обгрунтованість, правильність) Ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_3 .

В цьому випадку, якщо сторона захисту не згодна з Ухвалою слідчого судді, належним способм захисту прав ОСОБА_3 є апеляційне оскарження.

Відповідно до положень ч.1 ст.409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є:

1) неповнота судового розгляду;

2) невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження;

3) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону;

4) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, при розгяді клопотання про зміну запобіжного заходу до повноважень слідчого судді не входить право оцінювати законність, обгрунтованість, правильність ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки це питання відноситься до компетенції суду апеляційної інстанції.

За такого, враховуючи положення абз. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, при розгляді вказаного Клопотання слідчий суддя не уповноважений надавати оцінку висновкам, зазначеним в Ухвалі, а саме щодо обґрунтованості/необґрунтованості підозри, наявності/відсутності ризиків, помірності/непомірності розміру застави, оскільки вирішення вказаних питань відноситься до повноважень апеляційної інстанції.

Таким чином, при розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має оцінити або нові обставини, або ті, які не були враховані слідчим суддею при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу.

Крім цього, питання щодо набуття статусу підозрюваного вирішується під час застосування запобіжного заходу разом з питанням щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Також, слідчий суддя не надає оцінки обставинам встановленим слідчим суддею в Ухвалі при застосуванні запобіжного заходу, оскільки питання відповідності Ухвали фактичним обставинам кримінального провадження, в тому числі з точки зору оцінки/переоцінки доказів, відповідно до положень ст.409, 411 КПК України відноситься до компетенції судуапеляційної інстанції.

Це ж стосується оцінки доказів у зв`язку, як зазначає сторона захисту, порушенням правил підслідності.

Доводам сторони захисту з приводу порушення порядку тримання ОСОБА_3 у Ізоляторі тимчасового тримання СБУ слідчий суддя не надає оцінку, оскільки вказане питання виходить за межі повноважень слідчого судді.

Єдиною обставиною, зазначеною стороною захисту, яка виникла після застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу є правова позиція висловлена в Рішенні Ради суддів України від 22.07.2024 № 34 (далі - Рішення).

Вказаним Рішенням Рада суддів вирішила:

1. Вважати, що суддя, повноваження якого припинено з підстав, визначених частиною сьомою статті 126 Конституції України (за винятком набрання законної сили обвинувальним вироком щодо судді за вчинення ним злочину), але який не був звільнений з посади в порядку, визначеному законом, та не позбавлений суддівського статусу рішенням Вищої ради правосуддя, продовжує користуватися гарантіями суддівської недоторканності, зокрема щодо заборони на затримання чи тримання під вартою без попередньої згоди Вищої ради правосуддя.

2. Вважати, що суддя, повноваження якого припинено з підстав, визначених частиною сьомою статті 126 Конституції України (за винятком набрання законної сили обвинувальним вироком щодо судді за вчинення ним злочину), але який не був звільнений з посади в порядку, визначеному законом, та не позбавлений суддівського статусу рішенням Вищої ради правосуддя, продовжує користуватися гарантіями суддівської незалежності, зокрема щодо здійснення кримінального переслідування такої особи виключно з дотриманням вимог частин дев`ятої - десятої статті 49 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

3. Направити це рішення до Вищої ради правосуддя для розгляду в межах повноважень з метою забезпечення незалежності судової влади та дотримання принципу законності у кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_3 не був звільнений з посади судді/не позбавлений суддівського статусу рішенням Вищої ради правосуддя.

Відносно нього 04.10.2022 головою Верховного Суду ОСОБА_21 видано наказ №3097-к «Про відрахування судді ОСОБА_3 зі штату Верховного Суду» згідно якого ОСОБА_3 , суддя Верховного Суду у Касаційному господарському суді, вважається таким, чиї повноваження судді припинено у зв`язку із встановленням факту набуття ним громадянства іншої держави.

До звільнення з посади судді / позбавлення суддівського статусу рішенням Вищої ради правосуддя можливість у ОСОБА_3 користуватись гарантіями суддівської незалежності однозначно не врегульовано.

Це питання може вирішити тільки Вища рада правосуддя розглянувши звернення Ради суддів України (п.3 Рішення) або за результатами розгляду клопотання про надання згоди на тримання ОСОБА_3 під вартою.

При вирішенні питання звільнення судді з посади за аналогічних обставин після відрахування судді зі штату суду у зв`язку із припиненням повноважень судді на підставі ч. 6 ст. 126 Конституції України, через факт набуття суддею громадянства іншої держави (Російської Федерації), Друга Дисциплінарна палата ВРП від 04.12.2024 № 3531/2дп/15-24 прийняла рішення про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності та до неї застосовано дисциплінарне стягнення у виді подання про звільнення судді з посади.

27.02.2025 ВРП, розглянувши подання Другої Дисциплінарної палати ВРП від 29.01.2025 № 1635/0/9-25 про звільнення вищезазначеної судді на підставі п. 3 ч. 6 ст. 126 Конституції України, вирішила звільнити вказану суддю з посади судді на підставі п. 3 ч. 6 ст. 126 Конституції України.

Звертає на себе увагу той факт, що Вища рада правосуддя саме звільнила суддю з посади, з чого можна зробити висновок, що до цього суддя перебувала на посаді.

Вказані рішення свідчать про те, що відсутня правова визначеність статусу особи після припинення повноважень судді у зв`язку із встановленням факту набуття ним громадянства іншої держави та відрахуванням зі штату суду.

На думку слідчого судді, така правова невизначеність на час розгляду Клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 вимагає реагування, враховуючи що щодо нього не приймалось рішення Вищою радою правосуддя про звільнення.

Належним способом захисту прав ОСОБА_3 в такому випадку, на думку слідчого судді, є зміна застосованого до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою на альтернативний, визначений Ухвалою - у виді застави в тому ж розмірі та покладання тих же обов`язків, який сумісний зі статусом суддів України.

Після врегулювання Вищою радою правосуддя питання щодо наявності/відсутності у ОСОБА_3 гарантій суддівської недоторканності, зокрема щодо заборони на затримання чи тримання під вартою без попередньої згоди Вищої ради правосуддя, питання про застосування більш тяжкого запобіжного заходу може бути вирішене в порядку визначеному КПК у разі несплати застави, визначеної Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва, як альтернативного запобіжного заходу.

До розв`язання питання про наявність / відсутність у ОСОБА_3 гарантій суддівської недоторканності, зокрема щодо заборони на затримання чи тримання під вартою без попередньої згоди Вищої ради правосуддя, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_3 не може триматись під вартою.

Слідчий суддя при розгляді даного Клопотання не надає оцінку помірності розміру застави та правомірності обсягу покладених обов`язків, оскільки це входить до компетенції апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги.

Враховуючи вищевикладене, Клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Змінити запобіжний захід у виді тримання під вартою, застосований до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 18 червня 2025 року (справа №761/25195/2025, провадження №/1-кс/761/16847/2025), на запобіжний захід у виді застави в розмірі 100 000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 302 800 000 (триста два мільйони вісімсот тисяч) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:

Код

Номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_1

Негайно звільнити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду.

Визначений розмір застави підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести на відповідний рахунок або забезпечити її внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 .

Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді, суду;

2) повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватися від спілкування з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_3 у цьому кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, службовий паспорт, інші документи, що мають право на виїзд з України та в`їзд до України;

5) носити електронний засіб контролю.

Покладанні обов`язки підозрюваний ОСОБА_3 зобов`язаний виконувати з моменту звільнення з-під варти.

Попередити підозрюваного ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - два місяці, до 12 жовтня 2025 року включно, але в межах строку досудового розслідування.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_22