Справа № 953/9054/25
н/п 1-кс/953/6099/25
"02" вересня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Добропілля, Донецької області, громадянина України, із середньою освітою, військовослужбовця військової служби під час мобілізації, військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше несудимого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , -
у вчинені кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-
02.09.2025р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене із прокурором, про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 242 240 грн., з покладням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України
31.08.2025 о 22 год. 32 хв. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України .
01.09.2025, ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України, а саме незаконному придбанні, носінні та зберіганні бойових припасів, без передбаченого законом дозволу.
Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177КПК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, у органу досудового розслідування є достатні підстави для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави..
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання .
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи, що ризики не доведені, є сумніви в місці та часі фактичного затримання підозрюваного.
Підозрюваний підтримав захисника, при цьому зазначив, що 31.08.2025р. перебував за адресою: АДРЕСА_2 , був у стані алкогольного сп`яніння, в цей час наявна у нього граната детонувала. Приїхала поліція та швидка медична допомога. Лікарі йому запропонували пройти обстеження в лікарні, щоб виключити наявність уламків в тілі, він погодився. Лікарі його відвезли до лікарні, після огляду та обсження він був доставлений поліцейськими до відділу поліції, це було 31.08.2025р. у вечорі, прооте час зазначити не може.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
Згідно протоколу, 31.08.2025 о 22 год. 32 хв. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, протокол підписаний без зауважень, в тому числі захисником. З урахуванням показань підозрюваного, відсутності зауважень у протоколі затримання, слідчий суддя вважає встановленим затримання ОСОБА_5 31.08.2025 о 22 год. 32 хв.
01.09.2025, ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України.
Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_5 проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 на разі рахується особою, що самовільно залишила місце несення служби.
Згідно довідки від 31.08.2025 року про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів є запобігальний важіль до запалу типу УЗРГМ з маркуванням «41-68 УЗРГМ 583» та «№386-73-68», кільце з чекою від запалу типу УЗРГМ, фрагмент корпуса та ударника від запалу УЗРГМ, металеві уламки різних форм та розмірів на яких маються фрагменти фарби оливкового кольору збіжні з уламками від корпусу гранати «Ф-1» належать до категорії безпечних.
Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за за ч. 1 ст. 263 КК України, а саме незаконному придбанні, носінні та зберіганні бойових припасів, без передбаченого законом дозволу.
В обґрунтування пред`явленої підозри слідчому судді надані наступні докази: протокол огляду місця події від 31.08.2025 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 31.08.2025.; довідка про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 31.08.2025.
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваної, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Як особа ОСОБА_5 : є військовослужбовцем військової служби під час мобілізації, військової частини НОМЕР_1 , за місцем служби зарекомендував себе позитивно, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, у відношенні нього наявне кримінальне провадження за ч.4 ст. 358 КК України ( обвинувальний вирок, який набрав законної сили, не наданий).
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрювана може втекти
Тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину, може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, яка є потерпілою, свідків, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вищезазначене, дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, із яким підозрюваний знайомий.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; незаконний вплив на свідків.
Ризики передбачені п.п.2,5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведені.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у скоєні злочину, у вчиненні якого підозрюється, особу підозрюваного, його роль у вчиненні інкримінованого злочину, наявність ризиків передбачений п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України , слідчий суддя приходить до висновків про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі, застава, домашній арешт, особиста порука та особисте зобов`язання не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.
З урахуванням обставин справи та особи ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За положенням ч.5 ст. 185 КПК України розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити частково .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» на строк 60 днів.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 -під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою;
2) не відлучатись з постійного місця несення служби, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця несення служби.
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 .
В іншій частині в задоволені клопотання відмовити.
Роз`яснити заставодавцю, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, в тому числі тяжкого злочину за яке передбачено покарання до 7 років позбавлення волі та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом до слідчого, прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного забезпечувати явку, належно повідомленого підозрюваного до слідчого, прокурора, суду; повідомлення слідчого, прокурора суд про причини неявки підозрюваного.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Встановити строк дії ухвали з 30.08.2025р. по 28.10.2025р., включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1