Справа № 289/681/25
Номер провадження 1-кс/289/105/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2025 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 2 ст. 382 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що 18 квітня 2025 року він звернувся з письмовою заявою до начальника Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області про обставини, що вказують на вчинення дізнавачем ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, а саме невиконання рішення суду: так як, отримавши 26.06.2019 року ухвалу Коростишівського районного суду від 18.06.2019 про ознайомлення його з матеріалами кримінального провадження № 0000099, як потерпілого, дізнавач ОСОБА_4 до цього часу не ознайомила його з матеріалами вказаного кримінального провадження.

Однак, на час звернення до слідчого судді відповіді не отримано.

Просив визнати бездіяльність службових осіб ВП №2 ЖРУП №2 ГУНП в Житомирській області та зобов`язати Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за ч. 2 ст. 382 КК України та розпочати за цією заявою досудове розслідування.

Скаржник ОСОБА_3 до суду з`явився, скаргу підтримав в повному обсязі, просив її задовольнити з підстав зазначених у ній. Зазначає, що неознайомлення його протягом трьох років, в період з 2019 по 2022 роки з матеріалами справи свідчить про умисне невиконання дізнавачем ОСОБА_4 ухвали суду. Відповідаючи на уточнюючі питання зазначив, що протягом цього періоду ніяких повідомлень про можливість ознайовлення із матеріалами справи не отримував, в той же час самостійно, в тому числі із скаргами, нікуди не звертався. З матеріалами справи був тричі ознайомлений протягом 2023-2024 років.

Представник Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Прокурор судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином. До суду надав письмове заперечення та копії матеріалів по вказаному кримінальному провадженні згідно заяви ОСОБА_3 .

Відповідно до частини 3 статті 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

Відповідно до статті 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, віднесені законність (стаття 9 КПК України), змагальність (стаття 22 КПК України) та диспозитивність (стаття 26 КПК України).

Суд в свою чергу, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина шоста статті 22 КПК України).

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань (частина п`ята статті 214 КПК України).

Пунктом першим частини першої статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Підставами вважати, що у заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин, є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину і підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно зі статтею 91 КПК України. Такими даними є відомості на підтвердження реальності конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння, саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

КПК передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У постанові від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 Верховний Суд зазначив, що «якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено із позиції вимог правопорядку, з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року у справі №818/15/18 зауважила, що «у межах процедури за правилами пункту 1 частини першої статті 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР».

У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 вказано, що «за змістом статті 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Разом з тим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Положення частини першої статті 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Як вбачається з матеріалів скарги, 18 квітня 2025 року ОСОБА_3 звернувся з письмовою заявою до начальника Відділення поліції №2 Житомирського РУП №2 ГУ НП в Житомирській області, про обставини, що вказують на вчинення дізнавачем ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, а саме невиконання рішення суду: так як, отримавши 26.06.2019 року ухвалу Коростишівського районного суду від 18.06.2019 про ознайомлення його з матеріалами кримінального провадження № 0000099, як потерпілого, дізнавач ОСОБА_4 до цього часу не ознайомила його з матеріалами вказаного кримінального провадження.

З наданого начальником Радомишльського відділу Коростишівської окружної прокуратури заперечення вбачається, що потерпілому по вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 , неодноразово, протягом тривалого часу надавалися матеріали кримінального провадження № 0000099 для ознайомлення, що стверджується наступними документами, а саме: протоколом доступу до матеріалів досудового розслідування від 13.04.2017 року; повідомленням відправленим на ім`я ОСОБА_3 «вих. 729/218/03-18 від 15.02.2018» про необхідність прибути до органу досудового розслідування для ознайомлення з матеріалами к.п.; протоколом доступу до матеріалів досудового розслідування від 05.03.2018 року; рапортом заст. начальника СВ ОСОБА_5 про те, що за час проведення розслідування ОСОБА_3 неодноразово було повідомлено про необхідність прибуття до органу досудового розслідування з метою ознайомлення з матеріалами к.п. від 17.07.2019; повідомленням відправленим на ім`я ОСОБА_3 «вих. 4647/218/03-19 від 29.08.2019» про необхідність прибути до органу досудового розслідування для ознайомлення з матеріалами к.п.; протоколом доступу до матеріалів досудового розслідування від 05.05.2023 року; протоколом доступу до матеріалів досудового розслідування від 06.12.2023 року; повідомленням відправленим на ім`я ОСОБА_3 «вих. СЕД 8252/2024 від 31.07.2024» про необхідність прибути до органу досудового розслідування для ознайомлення з матеріалами к.п.; протоколом доступу до матеріалів досудового розслідування від 24.12.2024 року.

Разом з тим, в своєму заперечені прокурор звертає увагу на те, що серед іншого, у своїй скарзі ОСОБА_6 повідомляє, що бездіяльність допустила дізнавач ОСОБА_7 , однак відповідно до матеріалів зазначеного кримінального провадження, ОСОБА_8 призначена у групу дізнавачів у вказане кримінальне провадження лише 03.02.2021. А тому, з огляду на вказане просив відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_9 за безпідставністю, у зв`язку з відсутністю підстав щодо внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не автоматичне внесення будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. До ЄРДР вносяться лише відомості визначені як такі, що дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тому суд вважає скаргу ОСОБА_9 безпідставною і такою що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 214, 303-307 КПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 - відмовити за безпідставністю.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 25.04.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_10