Справа № 932/4668/25
Провадження № 1-кп/932/652/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду міста Дніпра кримінальне провадження №0003624 від 23.12.2024, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду міста Дніпра знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Дніпра від 14 травня 2025 року було призначено підготовче судове засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні зазначив, що справа підсудна Шевченківському районному суду міста Дніпра, підстав для закриття кримінального провадження не вбачається, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, просив призначити справу до судового розгляду у закритому судовому засіданні за участю сторін кримінального провадження.

Захисник та обвинувачена не заперечували проти призначення судового розгляду у закритому судовому засіданні.

Прокурор у своєму клопотанні обґрунтовує необхідність розглядати кримінальне провадження в закритому судовому засіданні, оскільки обвинувальний акт містить дані про переміщення та розташування Збройних Сил України, розголошення яких може нанести шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній безпеці України, підірвати стан боєготовності військових формувань України, чи нанести загрозу життю та здоров?ю військовослужбовців та може бути використані в проведенні підривної діяльності проти України.

Суд вважає доводи прокурора обґрунтованими, оскільки наразі на території України продовжує діяти воєнний стан, введений на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Враховуючи викладене, заслухавши думку учасників судового провадження, які не заперечували проти переходу до судового розгляду, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд за обвинуваченням ОСОБА_7 у закритому судовому засіданні колегіально у складі трьох суддів.

Разом із цим, у судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави щодо обвинуваченої ОСОБА_7 , підтримавши обґрунтування, правові підстави та ризики, передбачені п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначивши, що обвинувачена спроможна:

1) переховуватися від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

2) знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, що стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення, тобто речі які можуть бути знайдені та визнані у встановленому законом порядку речовими доказами у справі, або стосовно злочинів про які органам досудового розслідування не розпочато досудове розслідування. З урахуванням того, що кримінальне провадження вчинялось за допомогою інтернет месенджерів, у разі не продовження до обвинуваченої ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, остання буде спроможна знищити (видалити дистанційно з іншого пристрою відомості листування), сховати та спотворити будь-які предмети та речі, що мають істотне значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні (п. 2 ч. 1. ст. 177 КПК України);

3) незаконно впливати на свідків, експерта у кримінальному провадженні, а також інших осіб, які на теперішній час ще не допитані (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України);

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час ОСОБА_7 обізнана у формах та методах проведення досудового розслідування, у разі необрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відношенні останньої, обвинувачена буде взмозі повідомити особу, якій надсилала відомості про розташування ЗС України, про обставини проведення досудового розслідування, що може потягнути за собою поглиблення конспірації у подальшому (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України);

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із зазначених вище підстав та просив його задовольнити.

Захисник та обвинувачена не заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою без визначення розміру застави.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підлягає задоволенню, з таких підстав.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, статтею 111 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Ризики вчинення обвинуваченою дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації нею таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачена обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачена наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Під час розгляду даного клопотання суд дійшов висновку, що ризики передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати.

Кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_7 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до особливо тяжких злочинів проти основ національної безпеки України, що загрожує обвинуваченій, за умови доведеності її вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, без обрання іншої, альтернативної міри покарання.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, як вони викладені в обвинувальному акті, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачена з метою уникнення покарання, враховуючи його тяжкість, спроможна переховуватись від суду. Окрім того, оскільки на сьогоднішній день свідки не допитані у судовому засіданні, існує ризик, що обвинувачена спроможна впливати на свідків з метою зміни їхніх показів у суді.

Також, суд враховує правовий режим воєнного стану не як ризик, а як обставину яка вказує на наявність актуальних ризиків, заявлених прокурором.

Крім того, оскільки інкримінований обвинуваченій злочин спрямований проти національної безпеки України, тому перебуваючи на волі, в умовах триваючої збройної агресії російської федерації проти України, існує ризик вчинення обвинуваченою іншого кримінального правопорушення або продовження злочину, у якому ОСОБА_7 обвинувачується.

Отже, на сьогоднішній день ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені судом раніше не зменшилися, продовжують існувати та необхідні для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_7 .

Разом із цим, судом не було встановлено під час розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України на які посилався прокурора, оскільки досудове розслідування в межах кримінального провадження щодо ОСОБА_7 завершилось та всі необхідні докази були зібрані відповідним слідчим органом. Щодо обґрунтування п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, яке виклав прокурор у своєму клопотанні, суд зазначає, що такі ймовірні дії ОСОБА_7 не будуть мати жодного впливу на це кримінальне провадження прямо чи опосередковано.

Окрім того, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, під час дії воєнного стану, при наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України, суд застосовує до обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, враховуючи імперативність норми ч. 6 ст. 176 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, статтею 111 Кримінального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 314, 315, 316, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити у кримінальному провадженні №0003624 від 23.12.2024 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, судовий розгляд колегією у складі трьох суддів у закритому судовому засіданні на 23 травня 2025 року о 14 годині 00 хвилин.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 17 липня 2025 року включно, з утриманням її у Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань (№4)».

Установити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання ОСОБА_7 під вартою є 17 липня 2025 року включно.

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України - розмір застави не визначати.

Копію ухвали направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)».

Ухвала суду може бути оскаржена в частині продовження запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_7 .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання копії.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3