Справа № 953/4891/25
н/п 1-кс/953/5029/25
"09" липня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 03.03.2025 до Харківської обласної прокуратури з Головного оперативно-розшукового відділу 4 ПЗ ДПСУ надійшло повідомлення про те, що отримано інформацію, щодо невстановленої групи осіб учасниками якої із використанням електронно-обчислювальної техніки вчиняються шахрайські дії по відношенню до жителів міста Харкова та Харківської області.
В ході досудового розслідування допитано в якості потерпілого ОСОБА_8 , який повідомив, що 09.03.2025 у додатку «Instagram» познайомився з дівчиною в ході тривалого спілкування з якої остання повідомила, що її звати ОСОБА_9 якій на час спілкування є 27 років, яка надала свій мобільний номер телефону НОМЕР_11 та акаунт у додатку «Telegram» з ім`ям користувача ОСОБА_10 , в якому останні продовжили спілкування в ході якого вищевказана дівчина ввела потерпілого в оману шляхом розповіді про те, що вона мешкає у смт. Шевченкове, Куп`янського району, Харківської області та внаслідок збройної агресії з боку рф постраждало її домоволодіння, з метою відновлення постраждалого будинку та подальшого її приїзду до міста Харкова з метою особистою зустрічі, остання потребує в грошовій допомозі, внаслідок чого потерпілий ОСОБА_8 з власного крипто-гаманця на наданий останньою крипто-гаманець двома транзакціями здійснив два грошових переказу на суму 50 (п`ятдесят) USDT, що дорівнює сумі в 50 (п`ятдесят) доларів США та 120 (сто двадцять) USDT, що дорівнює сумі в 120 (сто двадцять) доларів США, після отримання яких, дана дівчини видалила всі листування та заблокувала потерпілого в додатках.
У подальшому потерпілим з метою пошуку спілкування з даною дівчиною було виявлено, що в мережі Інтернет в різноманітних додатках місять різноманітні анкети з фотозображенням даної дівчини зареєстровані під різними іменами та даними.
Під час подальшого досудового розслідування було допитано в якості свідка ОСОБА_11 , який повідомив, що у березні 2025 року у додатку «Telegram» в різноманітних тематичних групах залишив свою анкету про пошук онлайн роботи, після чого на власний акаунт ОСОБА_11 невідома особа з акаунту у додатку Telegram з ім`ям користувача ОСОБА_12 написала повідомлення та запропонувала онлайн роботу яка полягала, в отриманні від даної особи у користування акаунти у додатку «Telegram» які створені на вигадані дані та з фотозображеннями різноманітних дівчат, після чого за допомогою даних акаунтів він повинен вступати в спілкування з іншими особами майбутніми потерпілими перелік акаунтів яких йому також буде надано, від імені нібито дівчат та вводити їх в оману під приводом розповіді про те, що дівчина потрапила в скрутне фінансове становище у зв`язку зі збройною агресіє з боку рф та прохати цих осіб перерахувати грошові кошти як «допомогу» на в подальшому надані та заздалегідь підготовлені ним крипто-гаманці. За вказану діяльність останній буде сплачувати грошові кошти у сумі яка буде складати 30% від отриманих грошових коштів перерахованих майбутніми потерпілими особами.
В ході подальшого досудового розслідування на виконання доручення у порядку ст. 40, 41 КПК України оперативними працівниками Управління СБ України в Харківській області в ході проведення оперативно розшукових заходів направлених на встановлення осіб причетних до шахрайської діяльності із використанням електронно-обчислювальної техніки встановлено групу громадян України які організували протиправну схему яка полягає у здійсненні реєстрації акаунтів у соціальних мережах під виглядом осіб жіночої статі, передають їх так званим особам «воркерам» які в подальшому здійснюють спілкування з особами використовуючи заздалегідь вигадану історію та вводячи потерпілих в оману заволодівають їх грошовими коштами та крипто-валютою такими особами виявились наступні громадяни України: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , для здійснення протиправної діяльності використовує мобільний номер телефону НОМЕР_5 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , для здійснення протиправної діяльності використовує мобільний номер телефону НОМЕР_2 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , для здійснення протиправної діяльності використовує номер мобільного телефону НОМЕР_11 .
11.06.2025 у період часу з 07.19 год. до 09.49 год. на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Харкова справа №953/4891/25 н/п 1-кс/953/4373/25 від 03.06.2025 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено вказане в клопотанні майно.
Власником та користувачем яких є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Також, у період часу з 09 годин 05 хвилин до 10 годин 21 хвилини на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 03.06.2025 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено вказане в клопотанні майно.
Власником вищевказаного майна є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4
11.06.2025 вищевказані вилучені предмети (технічні засоби) відповідно до постанови слідчого визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
16.06.2025 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу, згідно якої, клопотання про арешт майна повернуто прокурору та встановлено строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків. Вищезазначена ухвала отримана 02.07.2025 о 14 год. 50 хв.
У подальшому органу досудового розслідування необхідно провести детальний огляд вилучених в ході вище зазначеного обшуку предметів, а також призначити та провести усі необхідні судово-експертні дослідження, для виявлення слідів або інших відомостей, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, потребують спеціального дослідження з використанням спеціальних знань та навичок, а також використанням спеціального обладнання, які використовуються виключно при проведенні судової експертизи.
Органом досудового розслідування буде призначено усі необхідні судові експертизи в межах строку досудового розслідування, відразу після проведення негласної слідчої (розшукової) дії передбаченої ст. 264 КПК України відносно вилученої техніки.
Сторона обвинувачення зазначає, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вищевказані вилучені в ході обушків 11.06.2025 предмети можуть бути використані у незаконній діяльності, містити інформацію та відомості, які можуть бути використані, як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Також, накладення арешту на майно дасть змогу запобігти можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, забезпечить збереження речових доказів, призначенню та проведенню відповідних судових експертиз.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, причини неявки суду не повідомив.
В судове засідання власник майна ОСОБА_6 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 09.07.2025 на електрону адресу суду надійшла заява ОСОБА_6 , в якій вона зазначила, що не заперечує проти розгляду клопотання про арешт майна без її участі, яке у неї вилучено під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 62).
В судове засідання власник майна ОСОБА_13 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 09.07.2025 на електрону адресу суду надійшла заява ОСОБА_13 , в якій він зазначив, що не заперечує проти розгляду клопотання про арешт майна без його участі, яке у нього вилучено під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 63).
В судове засідання власник майна ОСОБА_7 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 09.07.2025 на електрону адресу суду надійшла заява ОСОБА_7 , в якій вона просила здійснити розгляд даного клопотання без її участі. Проти накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку не заперечує (а.с. 64).
В судове засідання власник майна ОСОБА_4 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 09.07.2025 на електрону адресу суду надійшла заява ОСОБА_4 , в якій вона просила здійснити розгляд даного клопотання без її участі. Проти накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведення обшуку не заперечує (а.с. 65).
Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.06.2025 надано дозвіл слідчому, який здійснює досудове розслідування, чи прокурору, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, на проведення обшуку:
квартири за місцем реєстрації та фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_4 ;
житлових будівель та інших приміщень розташованих на території домоволодіння за місцем фактичного мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , які на праві власності належать ОСОБА_14 ;
за місцем фактичного проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , яка на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .
Метою проведення обшуків в ухвалих слідчого судді зазначено виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання і вилучення знаряддя вчинення злочину, які мають значення для встановлення обставин кримінального провадження, а саме: електронних носіїв інформації (флеш-носіїв, жорстких дисків, тощо) комп`ютерної техніки (ноутбуків, планшетів, системних блоків), засобів зв`язку (мобільних телефонів, сім-карток, планшетів із електронними носіями інформації), чорнових записів, грошових коштів, отриманих внаслідок шахрайських дій, у тому числі банківських карток, за допомогою яких останні могли отримувати кошти від шахрайської діяльності, криптогаманці у вигляді флеш-носіїв, за допомогою яких ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 могли отримувати кошти від шахрайської діяльності (а.с. 16-17, 24-26, 34-36).
11.06.2025 на підставі ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.06.2025 проведено обшуки: за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 07.19 год. до 09.49 год.; за адресою: АДРЕСА_2 , в період з 07.04 год. до 08.27 год.; за адресою: АДРЕСА_3 , в період з 09.05 год. до 10.21 год., в ході яких, згідно протоколів обшуків від 11.06.2025, вилученого вказане в клопотанні майно (а.с. 18-23, 27-33, 37-43).
16.06.2025 о 10.20 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора про арешт майна, яке спрямовано поштовими засобами зв`язку 12.06.2025, в якому прокурор просив накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, вилучене 11.06.2025 під час обшуків.
Згідно копії розписки від 02.07.2025, слідчим ОСОБА_17 02.07.2025 о 14.50 год. для передачі прокурору отримано копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.06.2025 (а.с. 54).
Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку.
Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у випадках, передбачених частиною 5 статті 171 КПК України.
За правилами абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Тобто, згідно норм чинного законодавства, розглядаючи клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя, суд повинні з`ясувати, чи відповідає таке клопотання вимогам ст. 171 КПК України, а частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без дотримання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, стороною обвинувачення протягом 48 годин після вилучення в ході обшуків 11.06.2025 майна, як того вимагає абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, з дотриманням вимог ст. 116 КПК України, клопотання про арешт майна 16.06.2025 надійшло до канцелярії Київського районного суду м. Харкова.
За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України, у такому випадку, тобто в разі повернення клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як встановлено слідчим суддею, 05.07.2025 після усунення недоліків в межах встановленого строку прокурором направлено клопотання про арешт майна засобами поштового зв`язку (а.с. 57-58), та 08.07.2025 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора, в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт на вище зазначене майно, вилучене в ході обшуку 11.06.2025 за вище зазначеною адресою (а.с. 1).
Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Відповідно до ч.1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно, вилучене в ході проведення обшуку, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Прокурором зазначено в клопотанні та доведено під час його розгляду наявність підстав вважати, що вказане майно має значення для досудового розслідування, та може бути доказом у даному кримінальному провадженні.
Прокурором в межах розгляду заявленого клопотання доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, про який йдеться в клопотанні прокурора, доведено їх значення для встановлення обставин у вищевказаному кримінальному провадженні, та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах, а тому клопотання про арешти майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів, підлягає задоволенню.
На виконання та у відповідності до положень ч. 3, ч. 4, ч. 5 ст. 132; ст. ст. 170, 171, 173 КПК України, стороною обвинувачення доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в даній частині клопотань.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 11.06.2025 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук ТМ Appel MacBook PRO номер моделі MKGR3LL/A, серійний номер: DX1N7TX7CK з приводом живлення для нього; мобільний телефон iPhone 14 PRO номер моделі MQ1D3LL/A, серійний номер НОМЕР_1 , з номером мобільного зв`язку НОМЕР_2 в корпусі фіолетового кольору в чохлі жовтого кольору - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, а саме у камері збереження речових доказі СУ ГУНП в Харківській області за адресою: місто Харків, вулиця Весніна, 14, 2-й під`їзд.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1