Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9243/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000003, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000003, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучене 19.06.2025 під час проведення обшуку в будинку за місцем проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон марки «Google Pixel 6 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_1 та пошкоджену сім-картку номер НОМЕР_2 , на якій присутній номер НОМЕР_3 .

Доцільність клопотання обґрунтовується тим, що вказане майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження та запобігання можливості його відчуження та знищення наявні підстави для накладення на нього арешту.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав. Крім того, повідомив, що вилучений під час обшуку мобільний телефон на даний направлений до експертної установи з метою проведення призначеної у кримінальному провадженні комп`ютерно-технічної експертизи, на підтвердження чого надав копію відповідного супровідного листа.

Представник власника майна заперечив щодо арешту майна, вказуючи на його необґрунтованість та безпідставність.

Заслухавши прокурора та представника власника майна, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170 - 173 КПК України слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів , інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Водночас, при розгляді даного клопотання слідчим суддею враховуються положення ч. 2 ст. 173 КПК України, згідно з якими при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000003, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, розпочато за фактом неправомірних дій службових осіб КП « Київтеплоенерго » ( ), які, зловживаючи своїми службовим становищем, перебуваючи у змові зі службовими особами низки юридичних осіб, в умовах воєнного стану заволоділи бюджетними коштами під час проведення закупівель товарів та робіт

Так, 01.09.2022 на сайті « Прозоро » опубліковано публічну закупівлю UA-2022-09-01-008697-a на придбання 1612 тон солі кам`яної.

У вказаній закупівлі приймало участь шість товариств, найдорожча пропозиція надійшла від ТОВ « Стоунсенд », а саме - 19956560 грн з ПДВ, тобто понад 12 тис. грн. за 1 тону солі кам`яної.

Згідно відомостей закупівлі, 13.09.2022 переможцем визначено ТОВ « Рост трейдинг » з ціновою пропозицією 15 798 000 грн. з ПДВ, тобто близько 10 тис. грн. з ПДВ за 1 тону солі кам`яної.

У подальшому, рішенням уповноваженої особи КП « Київтеплоенерго » від 16.09.2022 відмінено спрощену закупівлю ДК 021:2015:14410000-8: Кам`яна сіль (Cіль кам?яна), оголошення № UA-2022-09-01-008697-a , з причини неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель, а саме: замовником виявлено необхідність внесення змін до вимог до предмета закупівлі, що є неможливим на даній стадії спрощеної закупівлі, без вказання конкретних даних про необхідність таких змін.

22.09.2022 КП « Київтеплоенерго » опубліковало спрощену закупівлю UA-2022-09-22-008028-a на придбання 1893 тон солі кам`яної.

Єдиним учасником вказаної закупівлі виступало ТОВ « Стоунсенд » з ціною 23 246 040 грн. з ПДВ, тобто близько 12200 грн. за 1 тону солі кам`яної з ПДВ.

В подальшому, за результати вказаної закупівлі 13.10.2022 КП « Київтеплоенерго » уклало з ТОВ « Стоунсенд » договір №3488ДЗЗ-22 на поставку солі кам`яної, вартість тони якої орієнтовно на понад 2,5 тис. грн. дорожча ніж у ТОВ « Рост трейдинг », який був переможцем попереднього тендеру, відміненого з ініціативи КП « Київтеплоенерго ».

13.07.2022 між ТОВ « Стоунсенд » та ТОВ « ТМ «Український продукт » (код ЄДРПОУ - 44902836 ) укладено договір поставки №13/07-1, відповідно до якого ТОВ « ТМ «Український продукт » зобов`язалося постачати ТОВ « Стоунсенд » кам`яну сіль.

Відповідно до специфікації, яка є додатком №1 до договору поставки №13/07-1 від 13.07.2022, ТОВ « ТМ «Український продукт » мало поставити на адресу ТОВ « Стоунсенд » кам`яну сіль в кількості 1890 т за ціною 9500 грн. за 1 тону з ПДВ, на загальну суму 17 951 220 грн. з ПДВ.

Пунктом 2.1. договору поставки №13/07-1 від 13.07.2022 передбачено, що товар постачається окремими партіями за заявками покупця. Доставка товару здійснюється за адресою: м. Київ вул. Івана Франка, 5 .

При цьому, вищевказана адреса є юридичною адресою КП « Київтеплоенерго ».

Відповідно до п. 2.5. договору транспортні послуги з доставки товару та усі інші витрати, що пов`язані з процесом доставки товару на адресу поставки, входять у ціну товару.

В ході допиту директора ТОВ « ТМ «Український продукт » ОСОБА_6 встановлено, що ТОВ « ТМ «Український продукт » на виконання умов договору поставки №13/07-1 від 13.07.2022, укладеного з ТОВ « Стоунсенд », здійснило імпорт кам`яної солі в « Renesans star » (Румунія) та у період часу з 26.10.2022 по 08.02.2023 забезпечило транспортно-експедиційні послуги вищевказаних товаро-матеріальних цінностей об`ємом 1837,15 тон на адресу КП « Київтеплоенерго » залізничним транспортом та автотранспортом. Вартість солі кам`яної за 1 тону з усіма витратами на її імпорт та транспортно-експедиційні послуги складала 9500 гривень з ПДВ на загальну суму близько 17,5 млн. грн. При цьому, будь-яких матеріальних витрат ТОВ « Стоунсенд » в ході взаємовідносин з КП « Київтеплоенерго » по постачанню солі кам`яної в рамках договору №3488ДЗЗ-22 від 13.10.2022 не понесло.

У свою чергу, переплата КП « Київтеплоенерго » на 1 тоні солі кам`яної складала 2312,5 грн. без ПДВ, що на загальній кількості закупленої солі кам`яної в розмірі 1890 т складає 4836510 грн. з ПДВ.

Таким чином, за результатами взаємовідносин ТОВ « Стоунсенд » та КП « Київтеплоенерго » в рамках договору №3488ДЗЗ-22 від 13.10.2022 на поставку солі кам`яної комунальному товариству завдано збитків на суму близько 5 млн. грн.

Під час досудового розслідування Подільським районним судом міста Києва 25.03.2025 постановлено ухвалу (справа №758/3314/25) про тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні КП « Київтеплоенерго », а саме до: документації, що підтверджує взаємовідносини між КП « Київтеплоенерго » та ТОВ « Стоунсенд » та їх подальшого виконання, зокрема, договору про закупівлю товарів №3488/ДЗЗ-22 від 13.10.2022, додатків та додаткових угод до нього, в тому числі специфікації, тощо, заявок, рахунків-фактури, видаткових накладних, актів приймання-передачі товаро-матеріальних цінностей, платіжних документів, актів звіряння взаєморозрахунків, товаро-транспортних накладних, залізничних квитанцій, шляхові листи, якими підтверджується факт постачання товаро-матеріальних цінностей, сертифікати відповідності та/або паспорт товару, документацію, що передувала оголошення та проведення публічної закупівлі, за результатами оголошення та проведення якої було укладено договір №3488/ДЗЗ-22 від 13.10.2022, зокрема документацію з технічними та кваліфікаційними вимогами до предмету закупівлі, відповідні службові листи (записки), інших документів, на підставі яких було ініційовано оголошення та проведення публічної закупівлі, запити та відповідні комерційні пропозиції від конкретних юридичних осіб або ж скріншоти з відповідних магазинів, документація з усіма додатками до неї, в якій визначено очікувану вартість публічної закупівлі, заявка до тендерного відділу з приводу проведення публічної закупівлі, оголошення про проведення вказаної закупівлі з усіма додатками до нього, листування, що передувало укладенню та подальшому виконанню умов договору №3488/ДЗЗ-22 від 13.10.2022.

Однак КП « Київтеплоенерго » вказану ухвалу слідчого судді не виконано та доступ до зазначених в ухвалі документів не надано, за винятком копії договору про закупівлю товарів №3488/ДЗЗ-22 від 13.10.2022 з додатком №1 (специфікацією) до нього та 31 рахунку на оплату за період часу з жовтня 2022 року по лютий 2023 року.

07.05.2025 органом досудового розслідування на підставі ухвали Подільського районного суду міста Києва від 30.04.2025 (справа №758/6095/25) проведено обшук за місцезнаходження КП « Київтеплоенерго ».

В ході проведення обшуку документацію, дозвіл на вилучення якої надано судом, представниками КП « Київтеплоенерго » в добровільному порядку видано не було.

У той же час представниками КП « Київтеплоенерго » надано відомості про те, що частина співробітників підприємства виконують свої посадові обов`язки за місцем свого проживання.

Крім того, було встановлено, що договір №3488ДЗЗ-22 від 13.10.2022 від імені КП « Київтеплоенерго » підписано заступником директора департаменту закупівель ОСОБА_5 .

19.06.2025 слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 на підставі ухвали Подільського районного суду міста Києва від 28.05.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме в квартирі за адресою АДРЕСА_1 .

При цьому, як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді, дозвіл на проведення обшуку у вказаній квартирі було надано з метою відшукання та вилучення документації щодо проведення вказаних вище публічних закупівель кам`яної солі.

Водночас, у задоволенні вимог клопотання слідчого в частині надання дозволу на виявлення та вилучення мобільних телефонів та комп`ютерної техніки слідчим суддею було відмовлено.

Відповідно до протоколу обшуку від 19.06.2025, складеного слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , в ході проведення обшуку у вказаній квартирі було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Google Pixel 6 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_1 та пошкоджену сім-картку номер НОМЕР_2 , на якій присутній номер НОМЕР_3 .

Згідно з постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 від 19.06.2025 вилучений мобільний телефон визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні №0000003 від 08.01.2025.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення прокурора та представника власника майна у судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що хоча й ухвалою слідчого судді від 28.05.2025 не було надано дозвіл на вилучення мобільних телефонів та комп`ютерної техніки, однак, виходячи із механізму та способу вчинення кримінального правопорушення, виявлений та вилучений в ході обшуку у ОСОБА_5 мобільний телефон із сім-карткою є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення, та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що такі речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно вимог ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують вимоги клопотання про арешт майна, суд дійшов висновку, що прокурором доведено та матеріалами клопотання достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а також, що постановою слідчого від 19.06.2025 вилучений мобільний телефон визнано речовим доказом.

Крім того, як з`ясовано із пояснень прокурора в судовому засіданні, під час вилучення мобільного телефону ОСОБА_5 пошкодив сім-картку, яка була у такому телефоні.

Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування було достатньо підстав вважати, що виявлений та в подальшому вилучений під час обшуку за вказаною адресою мобільний телефон є предметом кримінально-протиправних дій ОСОБА_5 .

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При вирішенні даного клопотання слідчим суддею також враховується, що на даний час вилучений під час обшуку мобільний телефон направлений до експертної установи з метою проведення призначеної у кримінальному провадженні комп`ютерно-технічної експертизи.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на зазначене у клопотанні майно.

З метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя визнає за можливе задовольнити подане прокурором клопотання про арешт майна в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000003, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Google Pixel 6 Pro», ІМЕІ: НОМЕР_1 та пошкоджену сім-картку номер НОМЕР_2 , на якій присутній номер НОМЕР_3 , які були вилучені під час проведення обшуку 19.06.2025 за адресою АДРЕСА_1 та належать ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1