Справа № 196/721/25
№ провадження 1-кс/196/76/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року с-ще Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Царичанка клопотання слідчого СВ ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 30 червня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч.1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 30 червня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч.1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 29.06.2025 р. близько 17:00 год. водій ОСОБА_5 , керуючи автомобілем Заз Lanos, реєстраційний номер НОМЕР_1 , при виїзді з другорядної дороги Т-04-12 на головну дорогу Н-31, не виконав вимогу дорожнього знаку 2.1 «дати дорогу» та продовжив рух, в результаті чого сталося зіткнення з автомобілем «Renault Master», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_6 , який рухався справа на ліво за напрямком руху автомобіля Заз. У результаті ДТП пасажир автомобіля Заз ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження.

За даним фактом 30.06.2025 р. розпочато кримінальне провадження №0000116 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

29.06.2025 р. слідчим СВ відділення поліції № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 проведено огляд місця ДТП, в ході якого вилучено автомобіль «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , з механічними пошкодженнями, який поміщено на зберігання до території ВП № 4 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул. Нагорна, 9 с. Царичанка Дніпровського району Дніпропетровської області.

30.06.2025 р. слідчим СВ ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 за правилами, передбаченими ч.ч. 3, 5-7 ст. 110 КПК України, винесено постанову про визнання вказаного транспортного засобу як речового доказу та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

30.06.2025 р. слідчим СВ ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області винесено постанову про призначення судової транспортно-трасологічної експертизи, виконання якої доручено судовим експертам Дніпропетровського НДЕКЦ МВС України.

Автомобіль «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , містить на собі сліди і являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні додаткового огляду транспортного засобу за участю судового експерта з метою проведення судової експертизи технічного стану транспортного засобу і більш детального його дослідження на предмет виявлення слідової інформації та перевірки технічної справності транспортного засобу.

На даний час мається необхідність в накладенні арешту на автомобіль «ЗАЗ Lanos» реєстраційний номер НОМЕР_3 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_8 метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий просить накласти арешт на автомобіль «ЗАЗ Lanos» реєстраційний номер НОМЕР_3 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_8 , 1973 року народження, мешканцю АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, подане клопотання підтримує і просить його задовольнити.

Власник майна - ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання без його участі та розглянути клопотання на розсуд суду.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. При цьому арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, передбачено ст. 131 КПК України.

У розумінні ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.

Зі змісту ст. 171 ч. 2 п. 3 КПК України слідує, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено в тому числі і: підставу та мету відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що 30 червня 2025 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000116 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч.1 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Клопотання слідчого про арешт майна погоджено прокурором Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури та відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 29.06.2025 року, який проводився на ділянці автодороги Н-31 66 км с.Могилів Дніпровського району Дніпропетровської області, відповідно до вимог ч. 5 ст. 237 КПК України, був вилучений автомобіль «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , для поміщення на зберігання на територію ВП № 4 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул. Нагорна, 9 с.Царичанка Дніпровського району Дніпропетровської області (а.с. 11-20).

Згідно постанови слідчого СВ ВП № 4 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 30.06.2025 р., вилучений автомобіль «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , визнано речовим доказом по вищевказаному кримінальному провадженню та поміщено на зберігання на територію ВП № 4 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: вул.Нагорна, 9 с. Царичанка Дніпровського району Дніпропетровської області (а.с. 27).

Власником автомобіля «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 є ОСОБА_5 (а.с.29).

Постановою слідчого СВ ВП № 4 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 30.06.2025 р. по кримінальному провадженню призначена транспортно-трасологічна експертиза (а.с. 28).

Отже, транспортний засіб вилучено під час огляду місця події, безпосередньо після дорожньо-транспортної пригоди, що відбулася, та постановою слідчого даний автомобіль визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, а також призначено транспортно-трасологічну експертизу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Слідчий суддя наголошує, що першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див. наприклад пункт 53 рішення Європейського Суду у справі «Суханов та Ільченко проти України»).

Таким чином, право на володіння речами і документами не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Важливим в даних правовідносинах є те, що в кримінальному провадженні арешт допускається в тому числі і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи те, що автомобіль марки «ЗАЗ Lanos» реєстраційний номер НОМЕР_3 має значення речового доказу у кримінальному провадженні та незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, з метою забезпечення збереження речових доказів, всебічного, неупередженого та повного розслідування по кримінальному провадженню та проведення ряду слідчих дій і судових експертиз, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та накласти арешт на вказане майно, враховуючи вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України. Обмеження права власності на це майно є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що відповідно до положень статті 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131-132, 170-173, 309, 372-376, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000116 від 30 червня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч.1 КК України,- задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль марки «ЗАЗ Lanos», реєстраційний номер НОМЕР_3 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 належить ОСОБА_8 , мешканцю АДРЕСА_1 , із забороною відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Копію ухвали направити ВП № 4 Дніпровського РУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області для організації її виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1