Провадження № 1-кс/643/3849/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, -

встановив:

08.07.2025 до Салтівського районного суду міста Харкова надійшло клопотання ОСОБА_2 , у якому заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.11.2024, на оригінали медичної справи на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язати слідчий відділ СБУ повернути вказану медичну справу.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Частиною 3 ст. 26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що заявником до клопотання не надано ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 20.11.2024 про арешт майна, на яку посилається заявник у своєму клопотанні, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Окрім цього, з акту, підписаного 08.07.2025 працівниками Салтівського районного суду міста Харкова, вбачається, що клопотання надійшло до суду засобами електронної пошти та не містить цифрового електронного підпису заявника.

Викладені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду відповідно до правил визначених ст. 174 КПК України.

Положення кримінального процесуального закону не містять прямої норми щодо повернення клопотання про скасування арешту майна.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, проаналізувавши діюче кримінально-процесуальне законодавство, у п. 10 свого листа від 05.04.2013 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив про можливість повернення для усунення недоліків низки заяв та клопотань, хоча норми КПК України прямо цього не передбачають.

У зв`язку з наведеним вище, виходячи із загальних засад кримінального провадження з метою застосування належної правової процедури для виконання завдань кримінального провадження, клопотання про скасування арешту майна необхідно повернути заявнику для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала, разом з усіма доданими до клопотання матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1