Справа № 367/8325/25
Провадження №1-кс/367/897/2025
УХВАЛА

Іменем України

25 липня 2025 року місто Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференцзв`язку),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 08.06.2017 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001539 за частиною третьою статті 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єреван, Республіки Вірменія, громадянина Вірменії, вірмена, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 ,

установив:

прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 подано до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 . Клопотання обгрунтовано тим, що слідчим відділенням ВП № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001539 від 08.06.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. Під час досудового розслідування установлено, що 07.06.2017 близько 12:00 (точний час досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_5 за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_6 , маючи спільний умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, відкривши невстановленим способом вхідні двері квартири АДРЕСА_3 , проник до зазначеної квартири, звідки, таємно викрадено грошові кошти у сумі 2000 гривень, 280 доларів США та ноутбук марки «Lеnovo Idea Pad G500F (040110A0), серійний номер AB 803095. Після заволодіння вказаним майном, ОСОБА_5 за попередньою змовою із ОСОБА_6 , маючи можливість розпорядитись викраденим майном, зникли із місця вчинення злочину, чим спричинили ОСОБА_7 матеріальні збитки. 11.06.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. Прокурором зазначено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, повністю обґрунтована і підтверджується такими доказами: оглядом місця події від 07.06.2017 за адресою: АДРЕСА_4 ; показами потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом затримання ОСОБА_5 у порядку статті 208 КПК України; оглядом відеозапису від 11.06.2017; обшуком від 10.06.2017; висновком судово-портретної експертизи; іншими доказами, наявними в матеріалах кримінального провадження. Окрім того, ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду від 13.06.2017 у справі № 367/3908/17 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою в Київському СІЗО Держаної пенітенціарної служби. 02.08.2017 підозрюваного ОСОБА_5 звільнено з Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» у зв`язку зі сплатою визначеної судом застави та він вибув за місцем проживання. Ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області від 09.08.2017 у справі № 367/5210/17, у зв`язку із сплатою застави, підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк дії обов`язків передбачених частиною п`ятою статті 194 ПК України, а саме: обов`язок підозрюваного прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання. Водночас, відповідно до повідомлення Державної прикордонної служби України та відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перетнув державний кордон України 17.08.2017 у пункті пропуску - «Бориспіль D» у напрямку Київ-Єреван та до цього часу до України не повернувся, тобто перебуває поза її межами. Постановою прокурора Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області від 07.09.2017 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001539 було зупинено, а підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в державний розшук. Постановою прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області від 08.07.2025 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук. У клопотанні прокурора зазначено, що підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжному заходу у виді тримання під вартою стала обґрунтована підозра останньму у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. Крім того, органом досудового розслідування встановлено існування ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України. При цьому, прокурор у клопотанні зазначає, що обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе в повній мірі запобігти вищевказаним ризикам.

Ухвалою від 22.07.2025 доручено Північному міжрегіональному центру з надання безоплатної правничої допомоги призначити адвоката для здійснення захисту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, під час проведення окремої процесуальної дії, а саме розгляду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_8 підтримав клопотання, просив його задовольнити, зауважив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 184 КК України, вартість викраденого не дозволяє декриміналізувати діяння, підозрюваний перебуває у державному розшуку, а постановою від 08.07.2025 його оголошено у міжнародний розшуку. З огляду на наявність вказаних обставин, а також підстав, передбачених статтею 177 КПК України та фактом оголошення підозрюваного в міжнародний розшук, просив обрати ОСОБА_5 запобіний захід у виді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив, що будь застережень щодо не розгляду цього клопотання відсутні, в частині вирішення питання щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою покладався на розсуд суду.

Відповідно до частини шостої статті 193 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без участі оголошеного у міжнародний розшук підозрюваного ОСОБА_5 .

Заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями статті 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно частини шостої статті 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001539 від 08.06.2017, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. 10.06.2017 о 15:00 (час фактичного затримання) за підозрою у вчиненні вказаного злочину на підставі частини третьої статті 185 КПК України було затримано ОСОБА_5 .

11.06.2017 слідчим слідчого відділу Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області рядовим поліції, за погодженням прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна поєднаного з проникненням у житло, за попередньою змовою групою осіб. Вказаний злочин відноситься до категорії тяжких, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Відповідно до витягу з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України», ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перетнув державний кордон 17.08.2017, пункт пропуску «Бориспіль-D», використовуючи закордонний паспорт № НОМЕР_1 .

Відповідно до частини першої статті 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження.

Постановою прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області від 08.07.2025 підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в міжнародний розшук.

Так, винесена слідчим або прокурором на підставі статті 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваного у подальшому є підставою для здійснення оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів, зокрема, таких видів розшуку: державного, міждержавного, міжнародного, тобто оголошення розшуку підозрюваного на підставі статті 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України.

Стаття 178 КПК України визначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі визначені статті 178 КПК України.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Зокрема, слідчим суддею досліджено докази, що підтверджують наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України: 1) протокол про прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 07.06.2017; 2) протокол огляду місця події від 07.06.2017 за адресою: АДРЕСА_4 ; 3) протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; 4) протокол затримання ОСОБА_5 в порядку статті 208 КПК України; 5) протокол огляду відеозапису від 11.06.2017; 6) висновок судово-портретної експертизи.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Зокрема, поняття «обґрунтована підозра» наведено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення.

Відповідно до частини четвертої статті 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

У світлі конкретних обставин цього клопотання, досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про обрання запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

При цьому слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішенні Європейського суду з прав людини, зокрема, рішенні від 23.10.1994 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.

Слідчий суддя погоджується, що є достатні підстави вважати наявними ризики, які передбачені пунктами 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.

Проаналізувавши наявність зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального правопорушення та особу ОСОБА_5 , який є громадянином Вірменії, де і зареєстрований, офіційно не працевлаштований, не одружений, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим, а усвідомлення обвинуваченим цієї обставини переконливо дає підстави вважати про існування наступних ризиків, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке, відповідно до положення статті 12 КК України, віднесене до категорії тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Слідчим суддею зауважується, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається (частина четверта статті 183 КПК України).

Окремо слід зауважити, що згідно статті 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись статтями 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 196-198, 205, 370-372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0001539 від 08.06.2017 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Єреван, громадянина Республіки Вірменія, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно з положеннями частини шостої статті 193 КПК України, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до частини четвертої статті 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, що перебуває під вартою, з моменту отримання вказаної ухвали суду в тому самому порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1