ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/379/24
У Х В А Л А

"19" лютого 2025 р. смт Петриківка

Слідчий суддя Петриківського райсуду Дніпропетровської області

ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 16.01.2025 року (у справі № 187/379/24 ,провадження № 1-кс/0187/12/25)

В С Т А Н О В И В

Ухвалою слідчого судді Петриківського райсуду Дніпропетровської області від 16.01.2025 року відмовлено в задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Петриківського райсуду від 07.03.2024 року в кримінальному провадженні № 0000091 від 27.02.2024 року по ст. 194 ч.1 КК України на автомобіль Вольво д.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 .

Як вбачається в резолютивній частині ухвали було зазначено, що ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня оголошення до Дніпровського апеляційного суду, необгрунтоване існування ризиків, як підставу для відмови у скасуванні арешту майна, порушення принципу рівності сторін під час судового розгляду.12.02.2025 року представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з заявою про роз`яснення вказаного судового рішення, оскільки ухвала про відмову арешту майна апеляційному оскарженню не підлягає. Просив слідчого суддю роз`яснити , чому не взято до уваги абсолютне сприяння потерпілим органу досудового розслідування у розкритті кримінального правопорушення, скоєного відносно нього та добровільне надання предмету злочину слідчим, не дотримано вимог ч. 6 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права, чи обізнаний слідчий суддя у механізмі застосування норм права, зокрема у тому факті, що за наявності протилежних правових висновків суду касаційної інстанції, висновки об`єднаної палати Касаційного кримінального суду мають перевагу над висновками палати чи колегії суддів цього суду,чому під час розгляду клопотання представника потерпілого про скасування арешту майна слідчим суддею не взято до уваги висновок суду, викладений в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19.02.2019 у справі №569/17036/18?, які обставини встановлені під час досудового розслідування перевірив слідчий суддя та прийшов до висновку про обґрунтоване існування ризиків можливого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі чи відчуження виявлених та вилучених речей, які потреби досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000091, що виправдовують подальший арешт майна потерпілого, були встановлені слідчим суддею під судового розгляду справи № 187/379/24 (провадження № 1-кс/0187/12/25), яким чином слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтоване існування ризиків можливого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі чи відчуження виявлених та вилучених речей, чому слідчий суддя замість виконання покладеної на нього функції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, сприяє вторинній віктимізації потерпілого з боку слідчих та прокурорів, чи розуміє слідчий суддя суть принципу рівності перед законом та права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, чому слідчим суддею було знехтувано вимогами ст. 22 КПК України, відповідно до ч. 6 якої суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, яка доцільність арешту майна потерпілого, яке є предметом злочину, ототожнюючи його зі знаряддям злочину, а також майном, яке зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, на яких підставах слідчим суддею було підтримано позицію слідчого та прокурора, які у судовому засіданні заперечували проти скасування арешту авто, посилаючись на формальні підстави, що стало причиною знехтування слідчим суддею вимогами п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України, відповідно до якого слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, чому слідчим суддею під час розгляду клопотання представника потерпілого порушено принцип законності, на яких підставах слідчим суддею порушено вимоги ст. 370 КПК України щодо обов`язкової законності, обґрунтованості та вмотивованості судового рішення, чи є нормальною практика для слідчого судді при постановлені ухвали, мотивувати своє рішення необґрунтованими обставинами та суперечливими даним.

Заявник та прокурор до суду не з`явились, були повідомлені належним чином про день і час слухання справи.

Відповідно до ст. 107 ч.4 КПК Україні розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи у разі їх неприбуття, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 380 КПК України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Зважаючи на ці положення закону, вивчивши заяву про роз`яснення ухвали у судовому провадженні за клопотанням, матеріали вказаного провадження, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, які не з`явились та приходить до наступного висновку.

Так, на особу, що звертається з заявою про роз`яснення рішення покладається обов`язок зазначити, що саме в ньому є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо.

Роз`яснюючи ухвалу слідчий суддя не вправі змінювати зміст такої ухвали, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених в ухвалі. Вимоги, які пред`являє кримінальний процесуальний закон до змісту ухвали, містяться у статті 372 КПК України.

Тож у вирішенні питання про межі, в яких слідчий суддя вправі діяти, надаючи роз`яснення ухвали, слід виходити з приписів статей 372 КПК України щодо змісту ухвали.

Варто зазначити, що роз`яснення судового рішення, яке на думку певних осіб є незрозумілим, виступає ще одним (крім передбаченого ст. 379 КПК України) способом усунення його недоліків, а щодо передбачених ст. 380 КПК України роз`яснень змісту судового рішення та інших його аспектів, то вони не обумовлені потребою усунення його формальних чи змістових недоліків.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення. У ході роз`яснення рішення суд повинен тлумачити юридичні терміни, а не загальновживані слова.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що воно є доступним для сприйняття, дохідливим, таким, що не припускає варіантності свого тлумачення. Суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення так само, як і вирішувати питання, що не були предметом судового розгляду. Він може лише, змінивши форму викладення, більш повно, чітко і зрозуміло навести ті частини рішення, що породжують певні труднощі для однозначного сприйняття.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Ухвалою слідчого судді Петриківського райсуду ОСОБА_1 від 17.02.2025 року усунуто описки в резолютивні частині ухвали слідчого судді від 16.01.2025 року, де вказано що ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя вивчивши заяву, дослідивши матеріали провадження, не встановив необхідності роз`яснення судового рішення, оскільки під час судового розгляду заяви встановлено, що ухвала слідчого судді відповідає вимогам статті 372 КПК України, за своїм змістом є зрозумілою, зміст не містить неоднозначного трактування, підстави та мотиви прийняття даного рішення наведені в ухвалі.

Наведені питання в резолютивній частині заяви адвоката ОСОБА_5 слід розцінювати як незгоду із судовим рішенням суду, яке не підлягає оскарженню. Відповідно чинного законодавства представник потерпілої сторони або потерпілий мають право повторно звернутись до суду із клопотанням про зняття арешту із майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку про безпідставність заяви про роз`яснення судового рішення та, як наслідок у її задоволенні вважає за необхідне відмовити.

Керуючись ст. ст. 9, 369, 380 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В

В задоволені заяви заяву представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали слідчого судді від 16.01.2025 року (у справі № 187/379/24 ,провадження № 1-кс/0187/12/25) відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Суддя:ОСОБА_1