Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/610/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2024 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

скаржника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 19 листопада 2024 року, якою відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_7 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року.

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_7 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда із скаргою на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року, якою було закрито кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року, у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку.

Ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_7 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що обрання на посаду голови ОСББ «УЖД» ОСОБА_9 не оскаржувалося в судовому порядку, що виключає ознаку ст. 356 КК України, як то зазначено у Статуті ОСББ «УЖД». Так, обставини, на які посилається ОСОБА_7 , як на обґрунтування вчинення злочину не можуть бути предметом розгляду скарги на дії дізнавача в порядку передбаченому КПК України, такі твердження мають бути предметом дослідження в рамках цивільної справи, як то зазначено в статуту ОСББ «УЖД». Посилання заявника на неповноту дослідження дізнавачем фактичних обставин, з яким пов`язує вчинення кримінального правопорушення, що на його думку, мало місце, не можуть бути прийняті до уваги, зважаючи на те, що фактичні обставини були встановлені дізнавачем в обсязі, достатньому для прийняття законного та обґрунтованого рішення про закриття кримінального провадження. Так, під час дослідження оскаржуваної постанови, матеріалів кримінального провадження, судових рішень за наслідками розгляду спорів між родиною ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , встановлено, що наразі між вказаними особами виникли особисті неприязні відносини, решта членів ОСББ не ставить під сумнів перебування на посаді голови ОСББ, відтак за відсутності оспорюваності в судовому порядку перебування на посаді голови ОСББ ОСОБА_9 , не можна вказати на вчинення останньою кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України. В будь-якому випадку виниклі відносини регулюються цивільно-правовим способом шляхом подачі відповідної позовної заяви до суду.

Отже, зважаючи на викладене, дізнавач дійшов правильного висновку щодо відсутності складу кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України. Таким чином, органом досудового розслідування зібрано достатньо об`єктивних даних для прийняття остаточного законного та обґрунтованого процесуального рішення відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову. Свої вимоги обґрунтував тим, що під час досудового розслідування дізнавачем ОСОБА_8 не було проведено всебічного, повного, неупередженого і достатнього розгляду та дослідження доказів, які він надав у формі відповідних письмових документів та надав їм відповідний юридичний супровід. У Постанові не зазначено, що проведено дослідження письмових документів наданих ОСОБА_9 під час її допиту (протокол №1 від 25.05.2016 року, протокол №2 від 28.08.2016 року, Статут ОСББ «УЖД» та зміст списку співвласників багатоквартирного будинку, які були присутні на установчих зборах). Дізнавачем не проведена правова оцінка цих документів. Постанова базується лише на показаннях свідків: ОСОБА_7 , при цьому дізнавач не вказав, які документи як докази були ним надані на підтвердження своїх слів; свідки: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , які є мешканцями у будинку АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 . ОСОБА_11 взагалі не повинна бути прийнята до уваги як свідок, адже була секретарем протоколу №1 установчих зборів від 25.05.2016, тож зацікавлена свідчити на користь ОСОБА_9 - голови установчих зборів, тобто прикрити неправомірні дії ОСОБА_9 . Інші мешканці зазначених квартир, якщо вони є співвласниками ОСББ «УЖД», могли на підставі підтвердження своїх слів як свідків попросити у ОСОБА_9 протокол зазначених установчих зборів, щоб упевнитись у тому про що свідчать. Тому їхні показання - це слова, що підлягають відхиленню до постанови дізнавача як докази. Вказав, що ні дізнавач, ні слідчий суддя не надали Статуту ОСББ «УЖД» правової оцінки щодо оформлення та щодо його змісту. Крім того, слідчий суддя не звернув уваги, що ОСОБА_9 на загальних зборах співвласників, вже ОСББ «УЖД», не обрана до складу правління ОСББ «УЖД». По відношенню до ОСОБА_9 є ряд правопорушень не тільки як до голови цих зборів, а й до її обрання на посаду голови правління.

Заслухавши доповідача, ОСОБА_7 , який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, прокурора, яка заперечила проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали скарги, зваживши доводи апеляційної скарги та матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Так, за змістом ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

Згідно із ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Однією із форм закінчення досудового розслідування, виходячи з вимог ч.1 ст.283 КПК України, є його припинення шляхом закриття провадження.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому, провадження має закриватися після всебічного повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів /ст.ст.2, 284 КПК України/.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу /ст. 110 КПК України/.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається у разі, якщо встановлена відсутність складу кримінального правопорушення. На підставі ч. 3 названої статті, постанова приймається дізнавачем, якщо в цьому кримінальному провадженні жодній особі не повідомлялося про підозру. Закриття кримінального провадження за відсутністю складу кримінального правопорушення здійснюється, коли встановлено, що подія, з приводу якої внесені відомості до ЄРДР відбулася, була результатом вчиненого особою діяння, яка сама по собі не є кримінальним правопорушенням, оскільки відсутній хоча б один із елементів складу злочину, або наявні обставини, які виключають злочинність діяння.

Так, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, і це правильно встановлено слідчим суддею, у провадженні СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебувало кримінальне провадження №0000970 від 01.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Постановою СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 від 12.06.2024 року прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року, у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку.

На обґрунтування постанови дізнавач зазначив, що 31.08.2020 року на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 від 25.05.2020 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000970 від 01.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України за заявою ОСОБА_7 від 27.05.2020 року, щодо вчинення кримінального правопорушення за фактом порушення проведення установчих зборів об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «УЖД» та обрання голови правління ОСББ «УЖД».

В ході проведення досудового розслідування допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який показав, що 25.06.2016 року відбулися установчі збори про створення ОСББ «УЖД», за адресою м. Кропивницький вул. Вокзальна 1.

На вказаних установчих зборах головою правління ОСББ «УЖД» обрано ОСОБА_9 , хоча до цього часу не було обрано членів правління. На наступних зборах, які відбулися 28.08.2016 року на загальних зборах ОСОБА_9 , не обиралася та не була обрана навіть у члени правління, тому вважає, що наявні порушення Закону України «Про ОСББ».

В ході проведення досудового розслідування допитано в якості свідка ОСОБА_9 , яка показала, що за заявою ОСОБА_7 , який не є співвласником ОСББ «УЖД» відкрито три кримінальні провадження, щодо неправомірного створення ОСББ «УЖД».

Так, 25.06.2016 відбулися установчі збори про створення ОСББ «УЖД», за адресою: м. Кропивницький вул. Вокзальна, 1 на яких створено статут, обрано правління, ревізійну комісію об?єднання та надано їй повноваження на реєстрацію ОСББ.

На вказаних установчих зборах головою правління ОСББ «УЖД» обрано ОСОБА_9 . Закон України «Про ОСББ» не містить заборону обирати правління та голову правління на установчих зборах власників житлових та нежитлових приміщень.

Протокол про створення ОСББ «УЖД» від 25.05.2016 року у суді ніхто не оспорював, тому є чинним.

До протоколу допиту долучено список співвласників багатоквартирного будинку, присутніх на установчих зборах ОСББ «УЖД» від 25.05.2016 року, додатки до протоколу установчих зборів ОСББ «УЖД» від 25.05.2016, Статут ОСББ «УЖД», Протокол N?1 установчих зборів ОСББ «УЖД» від 25.05.2016 року, Протокол N?2 установчих зборів ОСББ «УЖД» від 28.08.2016 року.

В ході проведення досудового розслідування допитано в якості свідка ОСОБА_11 яка показала, що 25.06.2016 року відбулися установчі збори про створення ОСББ «УЖД», за адресою: м. Кропивницький вул. Вокзальна, 1, на яких були присутні більша кількість співвласників багатоквартирного будинку. На цих зборах обговорювалося питання створення ОСББ, обрано голову установчих зборів та секретаря. Її обрано секретарем, в її обов`язки входило складання протоколу зборів.

На вказаних установчих зборах головою правління ОСББ «УЖД» обрано ОСОБА_9 , яку обрали співвласники багатоквартирного будинку шляхом поіменного голосування. За обрання голови правління, її заступника та членів правління проголосувала більша частина співвласників, окрім цього обрано членів ревізійної комісії. Будь-яких порушень Закону під час проведення установчих зборів та обрання голови правління не було.

Також в ході проведення досудового розслідування допитано в якості свідка ОСОБА_15 , який показав, що він з дружиною був запрошений на збори співвласників багатоквартирного будинку, які проводилися у дворі будинку. На цих зборах обговорювалося питання створення ОСББ, обрано голову правління ОСББ «УЖД» ОСОБА_9 , яку обрали більшість співвласників багатоквартирного будинку. Будь-яких порушень Закону під час проведення установчих зборів та обрання голови правління не було. Збори, на яких вирішувалося питання про звільнення голови ОСББ ОСОБА_9 , не проводилися. Аналогічні покази надали свідки ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Зібраними під час досудового розслідування доказами не підтвердився факт самовільного проголошення головою правління ОСББ «УЖД» ОСОБА_9 та порушення закону під час обрання голови правління.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року вони складаються з одного тому та містять:

- протоколи допиту свідків означених по тексту оскаржуваної постанови та самого заявника;

- додатки до протоколу установчих зборів ОСББ «УЖД»;

- статут ОСББ «УЖД» відповідно до якого до виключної компетенції загальних зборів належить обрання голови, заступника та членів правління об`єднання, а спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.

- протоколи установчих зборів ОСББ «УЖД» від 25.05.2016 року та від 28.08.2016 року зі списками співвласників з підписами.

Крім того, слідчим суддею правильно перевірено та встановлено наявність цивільного позову про стягнення заборгованості, а також інших цивільних справ, а саме:

Заочним рішенням від 27 лютого 2024 року позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «УЖД» до ОСОБА_16 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території, задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_16 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «УЖД» заборгованість по внескам на утримання будинку та прибудинкової території за період з 01 січня 2022 року по 30 листопада 2023 року в сумі 11 708,84 грн. та витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 2 684 грн.

Ухвалою від 17 червня 2024 року заочне рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 лютого 2024 року за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «УЖД» до ОСОБА_16 про стягнення заборгованості по внескам на утримання будинку та прибудинкової території - скасовано. Призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою від 26 липня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі №404/4770/24, номер провадження 2/404/1328/24 за позовною заявою ОСОБА_7 (місце проживання: АДРЕСА_5 ) до ОСОБА_9 (місце проживання: АДРЕСА_6 ) про захист честі, гідності та ділової репутації.

По тексту ухвали зазначено:

«…Позивач, ОСОБА_7 , звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_9 , про захист честі, гідності та ділової репутації. Просить зобов`язати ОСОБА_9 спростувати таку недостовірну, негативну інформацію про ОСОБА_7 , як от:

«/…/ Від нього потерпають це точно (з єхидною усмішкою)» (пункт 31 заяви).

«/.../ але він бомж» (пункт 35 заяви).

«/.../ Ну, навіть людиною не рахую, тому що так льодина себе не може вести /.../ він робить мені пакості» (пункт 49 заяви).

«/.../ зараз ще знаходиться на експертизі. Він написав там, ну, взагалі нонсенс. Нормальна людина написати такого не може» (пункт 51 заяви).

«/.../ Книжку воно написало /.../ він бігав як непрокаяний по дворі, кричав, що мене посадить /.../ і потім, де тільки можна обгажував і обливав брудом» (пункт 57 заяви).

«/.../ а те що ходить ця особа і паскудить я мушу так говорити ... щоб людину оббруднити /.../ поки прибіг в поліцію /.../» (пункт 65 заяви).

«/.../ Так він же собаку натравлює на людей /.../ тому що вік тут собакою травить і людей, і на дітей, а дідові вже вісімдесят років, однією ногою в могилі стоїть /.../ Чого ти стріляєш з рогатки? /.../» (пункт 87 заяви).

«А з приводу собаки /.../ плюс ще натравлює на людей просто» (пункт 106 заяви).

«/.../ Образи причиняєте ви іншим, у тому числі і мені» (пункт 109 заяви).

«/.../ Воно може тільки за спиною гадити» (пункт 113 заяви).

«/.../ Цей потерпілий може навпаки довести людину до білого покоління (?-авт.). І він може оббрехати йому любу людину не важливо, може оббрехати, облити брудом» (пункт 128 заяви).

«Якщо він натравлює на людей, якщо він натравлює» (пункт 134 заяви), - про нібито мої дії з собакою.

«Вот він її натравлює» (пункт 140 заяви), - про нібито мої дії з собакою.

Зобов`язати відповідача - ОСОБА_9 направити кожному свідкові у розгляді справи від 17 січня 2024 року, номер справи 404/7730/23, номер провадження 1-кп/404/424/23 при завершенні розслідування за кримінальним провадженням №0000733, а саме: головуючому судді - ОСОБА_17 , секретареві судового засідання - ОСОБА_18 , прокурору - ОСОБА_19 , захисникові - ОСОБА_20 , обвинуваченому - ОСОБА_21 рекомендований лист з описом і повідомленням, у якому ОСОБА_9 спростувати недостовірну, негативну інформацію про ОСОБА_7 …»

Враховуючи вищезазначені обставини, колегія суддів доходить висновку, що слідчий суддя дійшов до правильного висновку, стосовно того що в ході проведення досудового розслідування, відповідно до КПК України була здійснена низка слідчих (розшукових) дій, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного встановлення істини у кримінальному провадженні, зокрема допитані свідки, долучено документи тощо.

В ході розгляду скарги, з метою з`ясування питання щодо дотримання дізнавачем вимог законодавства про всебічне та повне дослідження всіх обставин, які підлягають доказуванню в даному провадженні, були досліджені матеріали кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, відповідно до яких, слідчий суддя прийшов до висновку, що доводи скаржника не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду скарги.

Жодних об`єктивних даних, які б спростовували чи ставили під сумнів доводи зазначеної постанови, в судовому засіданні встановлено не було. Слідчі та процесуальні дії, проведені органом досудового розслідування по встановленню об`єктивної істини у даному кримінальному провадженні, в матеріалах кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року слідчий суддя визнав достатніми.

А посилання скаржника у скарзі на неповноту досудового розслідування і в цьому контексті на необхідність проведення додаткових слідчих і інших дій, наведені у скарзі, слідчий суддя правильно визнав необґрунтованими і такими, що з огляду на сукупність отриманих органом досудового розслідування доказів не свідчать про об`єктивну доцільність їх проведення з огляду на ті висновки, які покладені дізнавачем в основу оскаржуваної постанови.

До того ж, згідно з вимогами ст.ст. 40-1, 40 КПК України дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється, відтак самостійно визначає обсяг доказів необхідний для встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ст. 356 КК України передбачає кримінальну відповідальність за самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Самовільне вчинення будь-яких дій - це здійснення особою свого дійсного або удаваного права чи вчинення інших дій всупереч встановленому порядку і без законних повноважень. Дійсним визнається право, яким особа володіє в силу закону, договору чи на іншій підставі, однак це право реалізується з порушенням порядку (наприклад, особа, яка на законній підставі отримала ордер на квартиру, не очікуючи виїзду попередніх мешканців, самовільно її займає). Під удаваним слід розуміти право, стосовно належності якого собі винна особа помиляється. Насправді цим правом суб`єкт не володіє.

Зокрема, за ст. 356 за наявності всіх ознак цього складу злочину належить кваліфікувати заволодіння майном, яке є предметом цивільно-правового спору або перебуває у загальній спільній власності суб`єкта та інших осіб, а також заволодіння майном, відносно якого особа передбачає, хоч і помилково, наявність у неї певних прав (наприклад, винний вилучає у потерпілого річ, помилково вважаючи її своєю власністю).

Оспорюваність правомірності дій особи означає, що інший громадянин або підприємство, установа, організація вважають дії того, хто вчиняє самоправні дії, незаконними, відкрито не погоджуються з ними, оскаржують їх. При цьому не обов`язково, щоб оскарження відбувалось саме у передбаченому законом порядку (судовому, адміністративному тощо). Відсутність оспорюваності дій виключає визнання їх кримінальне караним самоправством.

Загальні збори ОСББ - це колегіальний орган управління об`єднанням, що складається з усіх, без виключення, співвласників квартир (або нежитлових приміщень) у одному, або декількох багатоквартирних будинках у яких створено ОСББ.

Перші загальні збори співвласників багатоквартирного будинку (або будинків) на яких приймається рішення про створення ОСББ - іменуються установчими. Так, скликання таких здійснюється виключно співвласниками - а саме - не менше ніж трьома з них, незалежно від кількості їхніх площ у будинку. Зазвичай, така ініціативна група складає свій протокол збору ініціативної групи - задля визначення ролі кожного з них у створенні ОСББ, визначення порядку, строків, місця проведення установчих зборів, порядку внесення відомостей про новостворене ОСББ до ЄДР та вирішення інших питань, що виникають при створенні.

Як і загальні збори - установчі збори проводяться у зручному для більшості можливих учасників місці. При цьому, якщо ОСББ створюється у двох і більше багатоквартирних будинках, голосування співвласників щодо його створення проводиться за кожним будинком окремо. Результати голосування, також, вираховуються окремо.

Так же, як і загальні - їх веде обраний на тих же установчих зборах голова зборів, який потім підписує прийняті установчі документи ОСББ (статут).

ЗУ «Про ОСББ» не містить відсилання на необхідність обрання голови зборів із співвласників: «…установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників».

Не містить такого відсилання типовий статут, затверджений Наказом Держкому ЖКГ від 27 серпня 2003 року №141. Натомість щодо ревізійної комісії такі вимоги висуваються - так, законом вказано що така обирається «з-поміж співвласників». Таким чином, оскільки законодавцем не здійснено відповідної вказівки - обрання голови зборів можливе як з-поміж співвласників, так і НЕ з їх числа.

Список питань, що повинні бути на порядку денному установчих зборів не має чітко встановлених законодавством меж.

Загальні збори приймають рішення шляхом проведення поіменного голосування на зборах учасниками ОСББ. Рішення оформлюється протоколом.

Що означає поіменне голосування? Це означає що прийняття рішення на загальних зборах ОСББ оформлюється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти"). При чому, рішення з питань:

- щодо переліку та розмірів внесків, платежів до ОСББ;

- щодо управління та користування спільним майном;

- щодо передачі у користування фізичним та юридичним особам спільного майна (оренда, сервітут, тощо);

- щодо реконструкції чи капітального ремонту будинку;

- щодо зведення господарських споруд,

- вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників.

Під час розслідування кримінального провадження встановлено, що ОСББ «УЖД» було створено у відповідно до вимог ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та проведено його реєстрацію згідно ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб, підприємців та громадських формувань», відповідно до постанови КМУ від 11.10.2002 N?1521 (втратила чинність 15.09.2018 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 ЗУ «ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).

Установчі збори об?єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку»

На час створення ОСББ «УЖД» в будинку було оформлено право власності майже на всі квартири та нежитлові приміщення.

Так, 25.05.2016 року було проведено установчі збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «УЖД», на яких був затверджений Статут, вибрано правління, ревізійну комісію об?єднання, надано повноваження ОСОБА_9 здійснити державну реєстрацію.

ОСОБА_7 стверджує, що на установчих зборах не могло бути обрано органи управління ОСББ «УЖД», а відтак вони не мали право здійснювати свою діяльність.

При цьому, ОСОБА_7 не зазначено законодавчий акт, що забороняє вибирати органи управління ОСББ на установчих зборах власників житлових і нежитлових приміщень будинку.

Зокрема, в ст. 6 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» такої заборони не має.

У ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не дано визначення, що таке загальні збори.

Загально прийнято, що загальні збори - це зібрання, на яке скликаються всі члени спільноти для прийняття рішень з питань самоорганізації спільноти.

У ст. 6 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не зазначено, що установчі збори за своєю суттю не є загальними зборами власників житлових і нежитлових приміщень.

Рішення на установчих зборах вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників, що вже само по собі вказує, що це є загальні збори співвласників будинку.

ОСОБА_7 у своїх зверненнях до правоохоронних органів не дав, з посиланням на чинне законодавство, заперечення того, що установчі збори співвласників будинку не були загальними зборами співвласників будинку.

У ст. 10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» також не дано визначення що таке загальні збори співвласників будинку і чим вони відрізняються від тих загальних зборів співвласників будинку, на яких приймається рішення про створення ОСББ.

Звернувшись з заявою про вчинення кримінального правопорушення, заявником не зазначено, не надано доказів, в чому полягають самоправні дії голови ОСББ «УЖД», і в чому полягає заподіяна йому шкода, яка відповідно до диспозиції ст. 356 КК України, має бути значною.

Також, слідчим суддею правильно враховано та зазначено, що обрання на посаду голови ОСББ «УЖД» ОСОБА_9 не оскаржувалося в судовому порядку, що виключає ознаку ст. 356 КК України, як то зазначено у Статуті ОСББ «УЖД».

Так, обставини, на які посилається ОСОБА_7 , як на обґрунтування вчинення злочину не можуть бути предметом розгляду скарги на дії дізнавача в порядку передбаченому КПК України, такі твердження мають бути предметом дослідження в рамках цивільної справи, як то зазначено в статуту ОСББ «УЖД».

Так, під час дослідження оскаржуваної постанови, матеріалів кримінального провадження, судових рішень за наслідками розгляду спорів між родиною ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , встановлено, що наразі між вказаними особами виникли особисті неприязні відносини, решта членів ОСББ не ставить під сумнів перебування на посаді голови ОСББ, відтак за відсутності оспорюваності в судовому порядку перебування на посаді голови ОСББ ОСОБА_9 , не можна вказати на вчинення останньою кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Тому, в будь-якому випадку виниклі відносини регулюються цивільно-правовим способом шляхом подачі відповідної позовної заяви до суду.

Отже, зважаючи на викладене, дізнавач дійшов правильного висновку щодо відсутності складу кримінального проступку, передбаченого ст. 356 КК України.

Крім того, колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді з приводу того, що доцільність проведення будь-яких слідчих (розшукових) дій не вбачається, оскільки вони не здатні вплинути на наявні результати провадження. Не існує правової необхідності проводити інші процесуальні дії чи приймати процесуальні рішення у цьому кримінальному провадженні.

Відсутність ознак винної поведінки виключає у майбутньому пред`явлення підозри чи направлення обвинувального акту до суду, тому дізнавач прийняв правильне процесуальне рішення у формі постанови про закриття кримінального провадження, як єдиний законний спосіб завершення цього досудового розслідування.

Схожий висновок містить постанова колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18).

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що слідчий суддя поверхово та недостатньо дослідив матеріали вказаного кримінального провадження, не з`ясував всі доводи його скарги, чим допустив неповний судовий розгляд, є необґрунтованими та безпідставними, оскільки у даному випадку слідчий суддя належним чином перевірив доводи скарги, повно, всебічно та неупереджено дослідив матеріали кримінального провадження та дійшов правильного висновку що в даному випадку правильно прийнято дізнавачем процесуальне рішення, а саме постанову від 01.09.2020 про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення, яка відповідає вимогам чинного кримінального процесуального законодавства, а висновок про закриття кримінального провадження є обґрунтованим.

Порушень вимог кримінального процесуального закону яке б стало підставою для зміни чи скасування по суті правильного винесеного судом рішення колегією суддів не встановлено.

Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що ухвала слідчого судді є законною, мотивованою та обґрунтованою, підстав для її зміни відсутні, а тому апеляційна скарга ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 309, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 19 листопада 2024 року, якою відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_7 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року - залишити без зміни.

Ухвала є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)