УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2024 року м. Одеса

Cлідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001604 від 09.09.2024 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Великий Дальник Одеського району Одеської області, з вищою освітою, не одруженого, працюючого ТОВ «ФКС» на посаді юриста-консультанта, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , відносно якого перебуває на розгляді в Приморському районному суді м. Одеси обвинувальний акт за ч. 2 ст. 190 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

До Київського районного суду м. Одеси, в рамках кримінального провадження №0001604 від 09.09.2024 року, надійшло клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Клопотання мотивовано тим, що:

- ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України .

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 14.10.2024 відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09.12.2024 року.

1.1. Клопотання слідчого

Другим слідчим відділом ТУ ДБР у м. Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001604 від 09.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

У ході досудового розслідування установлено наступне.

Згідно з ст. 21 Конституції України, усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

Відповідно до ст. 32 Конституції України, ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Згідно з вимогами ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до Указу Президента України Про введення воєнного стану

в Україні від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІX введено воєнний стан на всій території України.

В останній раз, відповідно до Указу Президента України від 23.07.2024 №469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб.

Відтак, з 24.02.2022 по теперішній час на всій території України діє воєнний стан.

Так, у невстановлені досудовим розслідуванням місці, час та спосіб, але не пізніше 03.09.2024 у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який дізнавшись від мешканця м. Одеси ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про наявність в останнього усних вимог до колишнього пасинка ОСОБА_9 щодо повернення удаваного боргу у розмірі 60 000 доларів США, виник умисел на незаконне збагачення шляхом використання злочинної діяльності як джерела прибутку.

З цією метою ОСОБА_7 способом заробітку обрав діяльність, пов`язану із збиранням особистої та конфіденційної інформації стосовно ОСОБА_9 , створенням компрометуючих ОСОБА_9 та його членів сім`ї відомостей, розповсюдженням їх у мессенджерах, виказанням погроз застосування насильства щодо ОСОБА_9 та членів його сім`ї, а також виказанням останньому вимоги у передачі ОСОБА_8 грошових коштів в еквіваленті 60 000 доларів США.

Усвідомлюючи, що для належного та своєчасного виконання вищевказаного злочинного плану необхідне залучення людських ресурсів, ОСОБА_7 вирішив залучити до його реалізації свого знайомого - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яким у подальшому вирішив діяти спільно, за попередньою змовою та з єдиним умислом, а також розподілом функцій кожного, залишивши за собою керівну роль.

Крім того, з метою отримання персональних даних щодо ОСОБА_9 , членів його сім`ї та близьких осіб, ОСОБА_7 залучив до реалізації виконання злочинного плану невстановлених на теперішній час працівників правоохоронних органів Одеської області, від яких отримав відомості з Державних баз даних, реєстрів, інформаційних систем та порталів, доступ до яких обмежений.

Згідно злочинного плану розробленого ОСОБА_7 , останній взяв на себе функції загального керівництва, комунікації із ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , збору відомостей про ОСОБА_9 та членів його сім`ї.

У свою чергу ОСОБА_4 відведено функцію спостереження за ОСОБА_9 та членами його сім`ї, збирання фото- та відеоматеріалів стосовно ОСОБА_9 , створення компрометуючого контенту стосовно дружини ОСОБА_9 - ОСОБА_10 , розповсюдження такої інформації у групах та чатах мессенджера Телеграм, здійснення психологічного тиску за допомогою листування у мессенджері Телеграм, та виказання погроз застосування насильства у такому листуванні.

На виконання розробленого злочинного плану, 03.09.2024 з метою подальшого шантажу, виказанню погроз, а також розголошення відомостей, які потерпілий бажав зберегти в таємниці, ОСОБА_7 зателефонувавши ОСОБА_9 , повідомив, що телефонує з приводу боргу ОСОБА_8 , та наголосив про необхідність зустрічі наступного дня, тобто 04.09.2024, на що ОСОБА_9 надав свою згоду.

Так, 04.09.2024 о 19:00 у ході зустрічі між ОСОБА_9 та ОСОБА_7 біля АЗС «Socar» по вул. Люстдорфська дорога, 11а у м. Одесі, останній виказав ОСОБА_9 вимогу у поверненні ОСОБА_8 грошових коштів у розмірі 60000 доларів США.

Одночасно з цим, ОСОБА_7 , з метою конспірації своєї особи, поваги до його авторитету, створення у ОСОБА_9 впевненості у серйозності дій та можливостей, які він може застосувати у разі невиконання вимог щодо повернення боргу, представився працівником Державного бюро розслідувань.

У ході зустрічі, задля створення у ОСОБА_9 враження, що він дійсно спілкується із працівником правоохоронного органу, ОСОБА_7 продемонстрував надруковану на аркушах паперу інформацію (персональні дані: анкетні та контактні відомості, дані про нерухомість, зареєстровані транспортні засоби, адреси мешкання, засоби зв`язку та сторінки у соціальних мережах) щодо членів сім`ї ОСОБА_9 та інших близьких осіб, серед яких сам ОСОБА_9 , його матір ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , колишня дружина ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_5 , малолітній син ОСОБА_13 23.04.2013, колишні тесть ОСОБА_14 25.02.1963 та теща ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, ОСОБА_7 з метою передачі ОСОБА_9 грошових коштів, виказав останньому погрозу передачі вищезазначеної конфіденційної інформації членам етнічних злочинних угруповань.

У сою чергу, ОСОБА_9 наголосив ОСОБА_7 , що жодних боргових зобов`язань перед ОСОБА_8 не має та грошові кошти від останнього не отримував.

Після вказаного, прийшовши до висновку, що дії ОСОБА_7 є протиправними, ОСОБА_9 вирішив звернутись із заявою до правоохоронних органів.

У подальшому, у невстановлені досудовим розслідуванням місці, час та спосіб, але не пізніше 24.09.2024, на виконання раніше розробленого та узгодженого злочинного плану, з метою пригнічення волі ОСОБА_9 та примушування його до передачі грошових коштів, ОСОБА_7 та ОСОБА_16 вирішили застосувати психічний тиск до нього та членів його сім`ї шляхом створення та розповсюдження компрометуючої інформації, виказання погроз застосування насильства щодо ОСОБА_9 та його близьких осіб, пошкодження та знищення майна ОСОБА_9 .

З цією метою, 24.09.2024 о 10:44 ОСОБА_16 на виконання раніше розробленого та узгодженого злочинного плану, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , згідно покладених на нього функцій, зателефонувавши на особистий мобільний номер телефону ОСОБА_10 , повідомив останній її персональні дані, а також дані її батька - ОСОБА_17 та матері - ОСОБА_18 , та виказав погрозу у вигляді прибуття на день народження її батька, для святкувати спільно із ними, та про необхідність повернення ОСОБА_9 позичених грошових коштів.

Одночасно з цим, ОСОБА_16 з метою пригнічення волі ОСОБА_9 , залякування останнього та примушування його до передачі грошових коштів, повідомив ОСОБА_10 про можливість направлення її фотографій з прогулянки у парку із сином, тим самим переконавши останню про спостереження за ОСОБА_9 та членами його сім`ї.

У подальшому, у невстановлені досудовим розслідуванням місці, час

та спосіб, але не пізніше 25.09.2024, з метою примушування ОСОБА_9 до передачі грошових коштів, ОСОБА_16 та ОСОБА_7 , на виконання раніше розробленого та узгодженого злочинного плану, діючи за попередньою змовою групою осіб, розмістили у групі в мессенджері Телеграм «Спонсоры Содержанки Одесса» (ІНФОРМАЦІЯ_8) оголошення про надання ОСОБА_10 інтимних послуг, закріпивши у оголошенні про це її особистий мобільний номер телефону НОМЕР_1 та фотографії, які він отримав з її персонального профілю у вказаному мессенджері, після чого ОСОБА_10 почали надходити повідомлення від сторонніх осіб з пропозицією вступу у інтимні стосунки за грошову винагороду.

Одночасно з цим, ОСОБА_16 та ОСОБА_7 , з метою здійснення психологічно насильства на ОСОБА_9 та членів його сім`ї, та примушуванням його до передачі грошових коштів почали розсилати посилання на зазначене оголошення іншим особам, у тому числі батьку та матері ОСОБА_10 , із зазначенням у коментарях про те, що у ОСОБА_9 проблеми.

Надалі, 25.09.2024 о 23:02 продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, ОСОБА_16 та ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб, надіслали батьку ОСОБА_10 - ОСОБА_17 повідомлення у мессенджері Телеграм, у якому повідомили останньому, із застосуванням ненормативної лексики, що ОСОБА_9 та його дружина винні грошові кошти, та виказали погрозу пошкодження та знищення майна останнього - автомобіля та житлового будинку.

У цей же день, 25.09.2024 о 23:02 ОСОБА_16 та ОСОБА_7 на виконання раніше розробленого та узгодженого злочинного плану діючи за попередньою змовою групою осіб, надіславши матері ОСОБА_10 - ОСОБА_18 повідомлення у мессенджері Телеграм із створеним дублікатом аккаунту ОСОБА_10 та її фотографіями у даних контакту, повідомили про надання останньою інтимних послуг з метою збору грошових коштів на подарунок батьку.

У подальшому, у невстановлені досудовим розслідуванням місці, час

та спосіб, але не пізніше 29.09.2024 на виконання раніше розробленого плану, з метою залякування ОСОБА_9 подальшим застосуванням насильства, та примушуванням його до передачі грошових коштів, ОСОБА_16 діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , згідно покладених на нього функцій, почав вчиняти дії щодо слідкування за ОСОБА_9 та його родиною, та збором відповідних фото,- та відеоматеріалів.

З цією метою, 29.09.2024 ОСОБА_16 почав слідкувати за переміщенням ОСОБА_9 , його дружини ОСОБА_10 та малолітнього сина ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та слідкуючи за ними, о 12:30 прибув до парку «Перемоги» у м. Одесі, який знаходиться між вулицями проспект Шевченка, вул. Маршала Говорова, та вул. Академічна.

Перебуваючи за вказаною адресою, вчиняючи свої дії конспіративно та з укриттям від оточуючих своїх дійсних намірів, ОСОБА_16 продовжуючи вести спостереження, використовуючи особистий мобільний телефон здійснив фотофіксацію прогулянки ОСОБА_9 , його дружини ОСОБА_10 малолітнього сина ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та транспортного засобу останніх - BMW 530E

Після цього, 29.09.2024 о 13:18 продовжуючи протиправні дії, направлені на залякування ОСОБА_9 подальшим застосуванням насильства щодо нього та його близьких родичів, примушуванням останнього до передачі грошових коштів, ОСОБА_16 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , згідно покладених на нього функцій використовуючи у мессенджері Телеграм сторінку, яку він створив із використанням фотографій ОСОБА_10 та її анкетних даних, надіслав останній повідомлення із раніше виконаними фотографіями прогулянки ОСОБА_9 та членів його сім`ї, написавши погрози застосування насильства та знищення майна - автомобіля ОСОБА_9 , неможливості ведення нормального способу життя та вчинення невідомими особами дій щодо завдання шкоди здоров`ю ОСОБА_10 .

Цього ж дня, о 21:35 продовжуючи протиправні дії, направлені на залякування ОСОБА_9 подальшим застосуванням насильства щодо нього та його близьких родичів, примушуванням останнього до передачі грошових коштів, ОСОБА_16 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , згідно покладених на нього функцій, використовуючи мессенджер Телеграм, надіслав матері ОСОБА_10 - ОСОБА_18 , повідомлення із раніше виконаними фотографіями прогулянки ОСОБА_9 та членів його сім`ї, написавши погрози застосування насильства у вигляді вчинення невідомими особами дій щодо завдання шкоди здоров`ю ОСОБА_10 , а також зазначив на ведення постійного спостереження за ОСОБА_10 та необхідність сплати ОСОБА_9 позичених грошових коштів

Будучи пригніченим, заляканим діями ОСОБА_16 та ОСОБА_7 , побоюючись за власне життя та життя близьких осіб, ОСОБА_9 вимушено погодився про передачу грошових коштів, про що 08.10.2024 о 13:00 у ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_7 .

У подальшому, 11.10.2024 о 12:00 ОСОБА_9 на виконання вимог ОСОБА_7 , зателефонував останньому та повідомив про наявність грошових коштів у розмірі 25000 доларів США. У свою чергу, ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_16 , згідно єдиного злочинного плану, повідомив ОСОБА_9 про необхідність прибуття за адресою: м. Одеса, вул. Рішельєвська, 59, до готелю «Чорне море», де його буде чекати ОСОБА_8 .

Цього ж дня, о 13:00 ОСОБА_9 , виконуючи вказівки ОСОБА_7 , прибув за вищезазначеною адресою, де його очікував ОСОБА_8 . У ході зустрічі, ОСОБА_9 повідомив про можливість передачі частини грошових коштів у розмірі 25000 доларів США, при отриманні гарантій щодо припинення переслідування його та членів його сім`ї, погроз знищення чи пошкодження майна, та погроз завдання шкоди здоров`ю членам його сім`ї. На вказане ОСОБА_8 відповів ствердно, проте повідомив, що ОСОБА_9 необхідно буде передати ще 35000 доларів США.

Після чого, ОСОБА_9 передав ОСОБА_8 грошові кошти у розмірі 25000 доларів США, а ОСОБА_7 та ОСОБА_4 було затримано працівниками правоохоронних органів.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, зважаючи на невелику роль у можливому правопорушенні, міцних соціальних зв`язків, офіційне працевлаштування.

ІІІ. Оцінка слідчого судді

3.1.Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керувалася слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керувалася слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом відібрання від ОСОБА_9 заяви від 09.09.2024;

-протоколом допиту ОСОБА_20 у якості свідка від 09.09.2024;

-протоколом допиту ОСОБА_9 у якості потерпілого від 12.10.2024;

-протоколом допиту ОСОБА_10 у якості свідка від 24.09.2024;

-протоколом додаткового допиту ОСОБА_10 у якості свідка від 30.09.2024;

-протоколом огляду телефону ОСОБА_10 від 30.09.2024;

-протоколом огляду місця події від 11.10.2024;

-протоколом затримання ОСОБА_7 від 11.10.2024;

-протоколом затримання ОСОБА_4 від 11.10.2024;

-протоколом огляду ноутбука HP, вилученого на робочому місці ОСОБА_4 , у тому числі листування ОСОБА_4 у мессенджері Телеграм від 18.10.2024;

-протоколами огляду мобільних телефонів, що перебували у користуванні ОСОБА_4 ;

-протоколам огляду мобільних телефонів, що перебували у користуванні ОСОБА_7 ;

-протоколами НСРД у вигляді спостереження за особами ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , з яких скасовано грифі секретності;

-протоколами НСРД у вигляді зняття інформації з електронних комунікаційних мереж щодо номерів мобільних телефонів, якими користувались за особами ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , з яких скасовано грифі секретності;

-протоколами НСРД у вигляді аудіо, - відеоконтролю за особами ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , з яких скасовано грифи секретності;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_21 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_22 ;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри, належить прийняти до уваги п. 57 рішення ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» від 29 серпня і 24 жовтня 1997 року, згідно до якого наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення.

А також рішення ЄСПЛ по справі «Мюрей проти сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, в якому зазначено, що факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального провадження, тобто факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду; знищення, ховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

3.5. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до особливо тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

При цьому слідчий суддя враховує корисливий та насильницький характер інкримінованого кримінального правопорушення.

Також вказаний ризик збільшений тим, що підозрюваний неодружений, не має дітей, не має власних офіційних джерел доходів.

Таким чином, обставини даного кримінального провадження, в тому числі і дані про особу підозрюваного дають достатні підстави припускати, що ОСОБА_4 який на теперішній час підозрюється у скоєні особливо тяжкого злочину, будучи обізнаним та розуміючи можливість призначення суворого покарання, яке йому загрожує у разі доведеності його вини за результатами розгляду кримінального провадження, може здійснити спроби переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

3.6. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та підозрюваних у кримінальному провадженні

Слідчий суддя вважає ризик впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтованим, оскільки їх показання є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування. Враховуючи, що свідки можуть бути відомі ОСОБА_4 існує можливість незаконного впливу на них з боку підозрюваної. Встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Покази потерпілого в цій категорії кримінальних проваджень є надважлими так як є основою предмету доказування, при цьому відповідно до змісту підозри на потерпілого були спроби насильницького впливу з боку підозрюваних.

3.7 Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істоте значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає переконливими доводи слідчого у клопотанні та прокурора у судовому засіданні в обґрунтування наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки як вбачається матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 діяли за попередньою змовою групою, із залученням працівників правоохоронних органів Одеського регіону (в частині збору та отримання конфіденційної інформації з баз даних стосовно потерпілих), особи яких на даний час встановлюються, а тому підозрюваний володіючи інформацією про кримінальне провадження стосовно нього, обставин, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, може вжити заходів, як особисто так і використовуючи знайомства в правоохоронних органах, з метою знищення речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, що у свою чергу створить перешкоди органу досудового розслідування у їх вилученні з метою подальшого призначення в разі необхідності відповідних судових експертиз.

Враховуючи зазначене, ризик знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає спроможним та приймає його до уваги.

3.8 Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Посилаючись у своєму клопотанні на вказаний ризик слідчий зазначає, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу. ОСОБА_4 не одружений, дітей не має, сталих родинних відносин також не має.

На переконання слідчого судді є обґрунтованими доводи слідчого щодо існування цього ризику, з огляду на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , а саме його спосіб вчинення - протягом тривалого часу, з розподілом ролей, що може вказувати на стійкість сформованих злочинних намірів та на високий рівень підготовки та конспіративності дій останнього.

3.9 Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як встановлено стосовно ОСОБА_4 , наразі в Приморському районному суді м. Одеси розглядається обвинувальний акт за обвинуваченням останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Також, слідчий суддя приймає до уваги доводи сторони обвинувачення відносно того, що у ході проведення слідчих дій (обшуків за місцем роботи та проживання ОСОБА_4 ) виявлено документи, які містять конфіденційну інформацію стосовно інших осіб, а також предмети схожі на патрони, а тому органом досудового розслідування наразі вживаються заходи щодо внесення відомостей до ЄРДР за ст. ст. 182, 361-2, 263 КК України.

3.10. Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Слідчий суддя враховує наявність певних соціальних зв`язків у підозрюваного та його спортивні досягнення, водночас вони з врахуванням інкримінованих дій суттєво не знижують встановлених процесуальних ризиків.

3.11. Щодо наявності підстав для продовження запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження продовження запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності продовження до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.12. Щодо неможливості завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали

Прокурор послався на неможливість закінчення досудового розслідування до завершення строку дії попередньої ухвали. Зокрема, наголосив на необхідності:

- розсекретити у визначений законодавством порядок матеріали, отримані за наслідками проведення негласних (слідчих) розшукових дій (матеріальних носіїв інформації);

- розсекретити визначений законодавством порядок документи (клопотання слідчого та ухвали суду), які стали підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

- допитати підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_4 після їх ознайомлення з результатами негласних слідчих (розшукових) дій;

- допитати як свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_23 ;

- отримати відомості від операторів мобільного зв`язку про з`єднання, час, тривалість, їх тип, адреси розташування та номери базових станцій, за допомогою яких здійснювалось обслуговування абонентських номерів, які перебували у користуванні ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_23 ;

- отримати висновок призначеної експертизи зброї щодо пістолета, вилученого за місцем мешкання ОСОБА_7 , проведення якої доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз;

- отримати висновок призначеної експертизи зброї щодо набоїв, вилучених за місцем мешкання батьків ОСОБА_4 , проведення якої доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз;

- встановити осіб з числа представників відділів контролю за обігом зброї територіальних підрозділів ГУНП, причетних до збуту ОСОБА_7 вилученого у нього пістолету;

- встановити осіб з числа працівників правоохоронних органів, які можуть бути причетні до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361-2 КК України;

- вирішити питання щодо зміни повідомлення про підозру та повідомити про нову підозру ОСОБА_7 та ОСОБА_4 ;

- з урахуванням усіх розсекречених матеріальних носіїв, та інформації, яка на них міститься, допитати інших свідків у кримінальному провадженні;

- встановити інших учасників злочинної діяльності та повідомити їм про підозру;

- виконати інші слідчі дії з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виявлення тих обставин, які викривають, так і тих, що виправдовують підозрюваних, пом`якшують чи обтяжують покарання;

- в установленому законом порядку повідомити осіб, стосовно яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії, про вказаний факт;

- виконати з підозрюваними та їх захисниками вимоги ст. 290 КПК України;

- скласти та направити до суду обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

На переконання слідчого судді, зазначені процесуальні дії безпосередньо стосуються обставин кримінального правопорушення та спрямовані на їх повне та всебічне з`ясування. Їх обсяг є суттєвим та сторона обвинувачення об`єктивно потребуватиме значного часу для їх проведення.

3.13. Висновки слідчого судді

Слідчий суддя, враховуючи встановлені обставини, існування ризиків в їх сукупності та взаємозв`язку, на переконання слідчого судді запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може негативно вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

3.14. Щодо визначення розміру застави

У відповідності до положення п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, у зв`язку з чим, приймаючи до уваги вказані вимоги та те, що кримінальне правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_4 вчинене із погрозою застосуванням насильства, відсутні підстави для визначення відносно ОСОБА_4 застави.

3.15. Висновки слідчого судді

Ані сторона захисту, ані сторона обвинувачення не повідомили слідчого суддю про зміну обставин, які стали підставою для застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини з плином часу інтенсивність ризику позапроцесуальної поведінки підозрюваного зменшується. Разом з тим, ступінь зменшення ризиків не досяг того рівня, який переконав би слідчого суддю у відсутності підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 ..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 184, 193, 194 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0001604 від 09.09.2024 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк тримання під вартою до 02 лютого 2025 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1