ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/738/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0002169, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

В стадії доповнень захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення судово-товарознавчої експертизи, підтримане обвинуваченим. З посиланням на практику Верховного суду вказував на те, що залучення експерта для проведення товарознавчої експертизи необхідне за наявності двох підстав: коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК України); коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 ст. 242 КПК України, зокрема, коли необхідно визначити розмір матеріальних збитків. Разом з тим, під час досудового розслідування а ні слідчий, а ні прокурор не забезпечили проведення у справі товарознавчої експертизи за для встановлення дійсного розміру матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням. З урахуванням викладеного, просив призначити судово-товарознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та поставити експертам наступні питання:

- Які дефекти є на вхідних дверях квартири АДРЕСА_1 згідно з протоколом огляду місця події від 18.09.2023 та чи можлива їх експлуатація з такими дефектами?

- Які дефекти виявлено на шинах автомобіля марки «Opel Corsa», д.н.з. НОМЕР_1 , згідно з протоколом огляду місця події від 18.09.2023 та чи можлива їх експлуатація з такими дефектами?

- Яка вартість зазначених вище об`єктів дослідження станом на 18.09.2023?

- Який відсоток втрати якості товару через наявні дефекти?

Який розмір шкоди, заподіяної власнику майна внаслідок його пошкодження?

Прокурор, думку якого підтримали потерпілий та його представник, заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи, що воно заявлено з метою затягування судового розгляду. При цьому розмір шкоди встановлений, потерпілим було подано відповідні документи.

Вислухавши думку учасників судового провадження, перевіривши наявні матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно положень ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до положень ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Вирішуючи вказане клопотання в стадії доповнень суд вважає, що воно не підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Так, згідно з положеннями п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Разом з тим потерпілим подано документи на підтвердження розміру спричиненої шкоди, а також подано цивільний позов з долученням доказів на обґрунтування такого позову.

Також, відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. ст. 42, 46 КПК України сторона захисту має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Положеннями ч. 4 ст. 15 Закону України «Про судову експертизу» передбачено можливість проведення експертизи у кримінальному провадженні на замовлення сторони захисту.

Будь-яких відомостей, які би свідчили про неможливість залучення експертів стороною захисту на договірних умовах для проведення експертизи до суду не подано.

Крім того, дані щодо звернення сторони захисту під час дізнання з клопотанням про призначення вказаної експертизи - відсутні.

З огляду на вищевикладене, враховуючи стадію судового провадження - а саме стадія доповнень, приймаючи до уваги те, що відомості, на які посилається сторона захисту були відомі ще під час досудового розслідування, суд приходить до висновку, що подане клопотання є не тільки необґрунтованим, а й таким, що заявлено з метою затягування розгляду справи судом.

З огляду на викладене підстав для задоволення клопотання про призначення судово-товарознавчої експертизи - немає.

Керуючись ст. ст. 369-371 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання сторони захисту про призначення судової товарознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включене до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий