Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/292/25

Номер провадження: 1-кс/511/79/25

27.01.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Роздільна Одеської області, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, -

Учасники розгляду клопотання:

слідчий ОСОБА_6

прокурора ОСОБА_7

підозрювана ОСОБА_5

захисник ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначила, що ОСОБА_5 в останній час проживала в будинку АДРЕСА_2 з власником будинку ОСОБА_9 .

Так, 21 січня 2025 року на протязі дня, ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , який перебував в гостях у ОСОБА_9 , разом вживали алкогольні напої у приміщенні кухні, де між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 виник конфлікт на фоні побутових питань.

В цей час, у ОСОБА_5 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння, винник раптовий умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій умисел, 21 січня 2025 року приблизно о 17 годині ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи у приміщенні кухні домоволодіння, нанесла ОСОБА_9 один удар кулаком правої руки в ділянку обличчя, внаслідок чого ОСОБА_9 втративши рівновагу від отриманого удару вдарився об дверний пройом та впав на підлогу, ударившись головою об стіл.

Продовжуючи свій єдиний умисел на нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння останньому тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, діючи умисно, усвідомлюючи, що ОСОБА_9 перебуває у безпорадному стані, ОСОБА_5 продовжила наносити ОСОБА_9 багатократні (не менше трьох) хаотичні удари ногами в область голови і тулуба, чим спричинила тяжкі тілесні ушкодження у виді: важкої черепно - мозкової травми, що поєднує крововилив під тверду оболонку головного мозку (субдуральний крововилив) над правої півкулею мозку, перелом кісток носа, синець у ділянці лівого ока, садно правої щоки з поширенням на підборіддя, дана черепно - мозкова травма у клінічному перебігу ускладнилась розвитком загрозливого життя патологічного процесу - набряку головного мозку із зміщенням серединних структур мозку вліво і розвитком коми 1 - 2 ступеня.

Після нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, ОСОБА_5 усвідомлюючи, що останній перебуває у непритомному стані, покинула приміщення домоволодіння, залишивши ОСОБА_9 одного.

Далі, 24 січня 2025 року у вечірній час доби ОСОБА_9 був виявлений ОСОБА_10 в приміщенні домоволодіння у непритомному стані та госпіталізований до реанімаційного відділення КНП «Роздільнянська БПЛ» у стані коми 1-2 ступеня.

В ході проведення досудового розслідування, 25 січня 2025 року підозрювану ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину, кваліфікованого стороною обвинувачення за частиною 1 статті 121 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляді місця події від 25.01.2025; постановою про визнання речовим доказом; показаннями свідка ОСОБА_10 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 25.01.2025; показаннями свідка ОСОБА_11 ; довідкою лікаря судово-медичного експерта щодо виявлених тілесних ушкоджень у ОСОБА_9 ; іншими матеріалами в сукупності.

Разом з цим, в ході проведення досудового слідства встановлено ряд ризиків, передбачених диспозицією частиною 1 статті 177 КПК України, а саме: підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, слідчий та прокурор просять застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрювана та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000064 від 25 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Пункт четвертий частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини першої статті 121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років та відповідно до статті 12 КК України за класифікацією відноситься до тяжкого злочину.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відносно позиції сторони захисту, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК України.

При цьому, підозрювана покинула місце вчинення злочину, до органів поліції самостійно не звернулась, медичну допомогу потерпілому не надала, що свідчить про обгрунтовану ймовірність вчинення нею дій, передбачених у диспозиції статті 177 КПК України.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 - 178 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором та слідчим доведено про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Частина друга статті 197 КПК України регламентує, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України- задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, з моменту затримання, тобто з 25 січня 2025 року до 25 березня 2025 року (включно), з утриманням її в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись без дозволу слідчого, прокурара або суд з міста Роздільна Одеської області;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Визначити строк дії обов`язків у разі внесення застави - до 25 березня 2025 року (включно).

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явилась за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення

Слідчий суддя: ОСОБА_1