Справа № 456/4646/24
Провадження № 1-кс/456/983/2024
УХВАЛА

іменем України

05 грудня 2024 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань заяву ОСОБА_3 від 02.09.2024 щодо зобов?язання керівника органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою від 02.09.2024 щодо зобов?язання керівника органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР.

В обгрунтування вимог скарги вказав, що 24.08.2024 ним подана заява про вчинення невідомими особами кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.129 та ст..386 КК України оскільки, невідома особа погрожує його сім?ї розправою та чинить психологічний тиск на його дружину та сина, який на даний час перебуває в статусі свідка в іншому кримінальному провадженні.

Факт подання заяви підтверджується талоном-повідомленням єдиного обліку №9428 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.08.2024 однак, до цього часу відомості про кримінальне правопорушенні в ЄРДР не внесені тому, просить скаргу задоволити.

Скаржник повторно в судове засідання не з?явився, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений.

Відповідно повідомлення Укрпошти форма 20, ОСОБА_3 відсутні й за вказаною адресою.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд приходить до висновку про можливість розгляду скарги ОСОБА_4 без участі скаржника, оскільки без підставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов?язків.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчить судова повістка, яка надсилалася за вказаною ним поштовою адресою однак, за даною адресою скаржник відсутній.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд приходить до висновку про можливість розгляду скарги ОСОБА_3 без його , оскільки без підставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов?язків.

Слідчий суддя, з врахуванням вимог ч.3 ст.306 КПК України приймає рішення про розгляд скарги ОСОБА_3 без його участі.

Прокурор ОСОБА_5 подала заяву про розгляд скарги без її участі та вказала, що дана скарга повністю безпідставна, у скарзі не наведено жодних доказів, щодо погроз сім?ї скаржника, а відтак просить відмовити в задоволенні скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Відповідно до ч.3 ст.21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Слідчий суддя також зазначає, що у відповідності до положень ст. 218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України під час досудового розслідування можуть бути оскаржені, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

З даної скарги вбачається, що скаржник сім?ї скаржника погрожує невідома особа і згідно талону-повідомленням єдиного обліку №9428 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 24.08.2024 вказано, що невідома особа погрожує заявнику та членам його сім?ї, однак за своїм змістом відомості, які вказані в талоні-повідомленні не є повідомленням про злочин, оскільки не містить необхідних фактичних даних про вчинення кримінального правопорушення та всіх елементів кримінального правопорушення, які характерні для нього.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом. У відповідності до норм КК України складом злочину визначається сукупність закріплених у кримінальному законі ознак за наявності яких реально вчинене суспільно небезпечне діяння визнається злочином.

Обов`язковими елементами будь якого злочину є об`єкт злочину, об`єктивна сторона злочину, суб`єкт злочину та суб`єктивна сторона злочину.

З вищевказаної норми закону вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. Всі інші заяви, після їх надходження до правоохоронного органу, підлягають розгляду останнім згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Таким чином, наведення заявником власних міркувань та припущень щодо вчинення на його думку, злочину, без наявності об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки вказаного злочину, не є підставою для реєстрації заяви в ЄРДР.

Згідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Проаналізувавши вищевказані норми закону та обставини справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 від 02.09.2024 щодо зобов?язання керівника органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР необхідно відмовити, оскільки така є безпідставною, у зв`язку з чим відсутні достатні правові підстави для внесення таких відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, і як похідна підстава проведення досудового розслідування у формі досудового слідства за вчинення дій які мають ознаки складу злочину.

Керуючись статтями 76, 80-81, 107, 369, 371-372, 376, 392 КПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 від 02.09.2024 щодо зобов?язання керівника органу досудового розслідування внести відомості до ЄРДР - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1