Справа № 212/1610/25
У Х В А Л А

17 лютого 2025 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровські області ОСОБА_3 погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000050 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1ст. 307 КК України,

встановив:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна при проведенні особистого обшуку у ОСОБА_5 . В ході обшуку виявлено та вилучено: грошові кошти у розмірі 20 гривень, купюрою 20 грн. ЮЄ2376344, яку не було помічено, яку він отримав від незаконного збуту наркотичних засобів.

Вищезазначені речі постановою старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 14 лютого 2025 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000050 від 09.01.2025 та передано на зберігання до камери схову ВП№3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Виходячи з того, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування вищезазначених кримінальних правопорушень, з метою забезпечення збереження речових доказів орган досудового розслідування вбачає потребу в арешті тимчасово вилученого майна здійсненого під час особистого обшуку у ОСОБА_5 .

Учасники процесу у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином.

Власник майна ОСОБА_5 подав до суду заяву в якій просив розглянути клопотання у його відсутність.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність учасників кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, суд розглядає клопотання без застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Дослідивши письмові матеріали додані до клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000050 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, 13.02.2025 проведено особистий обшук ОСОБА_5 під час його затримання. В ході особистого обшуку у ОСОБА_5 виявлено та вилучено: грошові кошти у розмірі 20 гривень, купюрою 20 грн. ЮЄ2376344, яку не було помічено та яку ОСОБА_5 отримав від незаконного збуту наркотичних засобів, яку було вилучено та поміщено до спеціального пакету «Національна поліція України» EXPO218295.

Слідчим відділенням ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000050 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Постановою старшого слідчого СВ ВП№3КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 14.02.2025 вищевказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000050 від 09.01.2025 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно до вимог ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Клопотання прокурором обґрунтовано метою збереження речових доказів, а саме запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Так, надані органом досудового розслідування докази на даній стадії надають можливість вважати, що вилучені предмети під час особистого обшуку ОСОБА_5 , можуть вважатись доказами злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а тому вони підлягають арешту.

Розглянувши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешту майна, оскільки існує необхідність забезпечення збереження речових доказів.

В свою чергу не накладення арешту на майно може призвести до його знищення, приховання, що призведе до втрати доказів в рамках даного кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні.

Крім цього слід зазначити, що накладенням арешту в силу ст. 170 КПК України є тимчасовим, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, заходом забезпечення кримінального провадження, яке застосовується з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.167-173, 234-236 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно в ході особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: грошові кошти у розмірі 20 гривень, купюрою 20 грн. ЮЄ2376344, яку не було помічено та яку ОСОБА_5 отримав від незаконного збуту наркотичних засобів, яку було вилучено та поміщено до спеціального пакету «Національна поліція України» EXPO218295.

Заборонити власнику майна, відчужувати, розпоряджатися та користуватися арештованим майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1