ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/778/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ТОВ «РІТЕЙЛЕР КОМПАНІ» про скасування арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2025 року до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання ТОВ «РІТЕЙЛЕР КОМПАНІ» про скасування арешту з майна, який було накладено на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 19.06.2024 про арешт майна.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення за наступних підстав.

Стаття 7 цього Кодексу визначає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження серед яких забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дії чи бездіяльності.

Відповідно до ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що передбачено ч. 2 ст. 131 КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає звертається до слідчого судді покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк, та підлягає оскарженню до слідчого судді.

На обґрунтування клопотання заявник вказує на те, що ТОВ «РІТЕЙЛЕР КОМПАНІ» є добросовісним набувачем грошових коштів в розмірі 1 308 636,85 грн у вищевказаному кримінальному провадженні.

Разом з тим, надавши оцінку змісту клопотання, його вимогам КПК України, слідчим суддею встановлено, що заявником не долучено до матеріалів клопотання копію витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, як на підставу об`єктивного доказу про існування кримінального провадження № 0003445 від 06.09.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та не долучено копію ухвали про накладення арешту від 19.06.2024, на які заявник посилається у мотивувальній частині клопотання.

Таким чином, слідчий суддя позбавлений можливості на даній стадії прийняття до розгляду вказаного клопотання, встановити правову підставу, мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, його наявність взагалі, та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно вимог ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

При цьому, відповідно до положень ч. 3 ст. 172 КПК України суд, встановивши, що клопотання про арешт майна (у даному випадку скасування арешту майна) подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його заявнику.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження; не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Беручи до уваги, що клопотання про зняття арешту з майна подано заявником без додержання вимог ст.ст. 171-174 КПК України, враховуючи загальні засади кримінального провадження, зокрема: законність; рівність перед законом і судом; забезпечення права на захист; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання заявнику.

Керуючись ст.ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ТОВ «РІТЕЙЛЕР КОМПАНІ» про скасування арешту з майна - повернути.

Копія ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка його подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що повернення клопотання не позбавляє особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою його повернення та повторного звернутись до слідчого судді з порушенним питанням відповідно до положення статті 174 КПК України.

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено протягом п`яти днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: