справа № 619/308/25
провадження № 1-кс/619/44/25
УХВАЛА

іменем України

16 січня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника заявника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 , діючого в інтересах ОСОБА_3 ,на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 07 січня 2025 року.

В обґрунтування скарги зазначено, що 07.01.2025 ОСОБА_3 звернулася до Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України від 07.01.2025

Заява була вмотивована тим, що ОСОБА_3 , є матір`ю неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьком неповнолітніх дітей є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_3 перебувала у шлюбі з ОСОБА_7 з 11.08.2012 по 29.11.2021 та під час шлюбу її прізвище було « ОСОБА_8 ». На початку вересня 2021 року ОСОБА_3 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_7 про визначення місця проживання неповнолітніх дітей з матір`ю, відібрання неповнолітніх дітей та повернення їх матері.

Рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 23.05.2023 по справі № 619/4208/21, позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_7 про визначення місця проживання неповнолітніх дітей з матір`ю, відібрання неповнолітніх дітей та повернення їх матері задоволено частково. Визначено місце проживання неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з матір`ю ОСОБА_3 . Зобов`язано ОСОБА_7 передати матері ОСОБА_3 неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

У задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_7 до ОСОБА_3 про визначення місця проживання неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з батьком відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 03.04.2024 по справі № 619/4208/21, апеляційні скарги залишено без задоволення, а рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 23.05.2023 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду Касаційного цивільного суду від 24.07.2024 по справі № 619/4208/21, провадження № 61-6866св24, касаційну скаргу ОСОБА_7 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_9 , залишено без задоволення. Рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 23.05.2023 по справі № 619/4208/21 та постанову Полтавського апеляційного суду від 03.04.2024 по справі № 619/4208/21 залишене без змін.

Після звернення до суду з позовною заявою про визначення місця проживання неповнолітніх дітей з матір`ю, відібрання неповнолітніх дітей та повернення їх матері, батько здійснив викрадення дітей - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням суду зобов`язано ОСОБА_7 передати матері ОСОБА_3 неповнолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , але до цього часу рішення не виконане.

Заявниці стало відомо, що 18.12.2021 о 15:40, коли вона привела свого сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до логопеда в центр «Крамниця витівок карусель», за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Солоницівка, вул. Сумський Шлях, буд. 38, після початку заняття, адміністратор закладу ОСОБА_10 зателефонувала батьку дитині, ОСОБА_7 . Після того вказана особа впустила його до приміщення, а потім забрала ОСОБА_6 із заняття, відвела до іншої кімнати, з якої вже ОСОБА_7 викрав дитину, вививши свого сина через запасний вихід без верхньої одягу. Станом на 17.12.2021 ОСОБА_7 було відомо про те, що в провадженні суду перебуває цивільна справа про визначення місця проживання неповнолітніх дітей з матір`ю, відібрання неповнолітніх дітей та повернення їх матері. Таким чином, можливо дійти до висновку, що ОСОБА_7 попередньо змовився з ОСОБА_10 щодо викрадення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто існують усі ознаки кримінального правопорушення та вважає, що дії ОСОБА_7 та ОСОБА_10 слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 146 КК України.

З урахуванням зазначеного, заявниця просила зобов`язати уповноважену особу відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області виконати вимоги ст. 214 КПК України, внести до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 відомості про кримінальне правопорушення.

У судове засідання заявниця ОСОБА_3 , представник заявниці - адвокат ОСОБА_4 надали заяву про розгляд скарги без їх участі, просять скаргу задовольнити.

Прокурор, представник ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, повідомлені про дату, час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились. Крім того, на адресу суду надано витяг з ЄРДР від 07.06 2024 року про внесення відомостей про кримінальне правопорушення щодо невиконання ОСОБА_7 вимог ухвали Котелевського районного суду Полтавської області від 25.03.2023 та початок досудового розслідування. Правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 1 ст. 382 КК України.

За приписами ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги за відсутності прокурора та уповноваженої посадової особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки своїм правом присутності, останні не скористалися.

Слідчим суддею, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим розглянути скаргу за відсутності особи, що подала скаргу, прокурора та уповноваженої посадової особи ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, з дотриманням положень ст.ст. 26, 306 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку про часткове задоволення скарги, виходячи з наступного.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з пп. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі № 522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Факт отримання заяви ОСОБА_3 , про вчинення кримінального правопорушення від 07.01.2025 підтверджуєтьсяпроставленням штампа про отримання заяви.

Слідчий суддя приходить до висновку, що перевірка відомостей викладених у заяві ОСОБА_3 від 07.01.2025 щодо викрадення її дітей - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повинно проводитись в межах відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Лише потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження, відповідно до ст. 284 КПК України.

Щодо надання уповноваженими особами відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області на адресу суду відповіді про те, що заява ОСОБА_3 від 07.01.2025 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України долучена до кримінального провадження № 0000644, правова кваліфікація ч. 1 ст. 382 КК України, суд приходить до висновку, що долучення заяви ОСОБА_3 від 07.01.2025 про вчинення кримінального правопорушення до іншого кримінального провадження не ґрунтується на законі.

Так, із витягу з ЄРДР від 07.06.2024 року, кримінальне провадження № 0000644, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 382 КК України вбачається: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: «до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не виконуються вимоги ухавали Котелевського районного суду Полтавської області № 619/4208/21 від 23.05.2023 (ІТС «ІПНПУ» № 5103 від 06.06.2024)».

В заяві від 07.01.2025 року ОСОБА_3 викладені зовсім інші обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення за іншою кваліфікацією, а саме: «18.12.2021 о 15:40 заявниця привела свого сина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до логопеда в центр « ІНФОРМАЦІЯ_6 », за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Солоницівка, вул. Сумський Шлях, буд. 38. Після початку занять, адміністратор закладу ОСОБА_10 , яка є племінницею ОСОБА_7 , зателефонувала даній особі і повідомила, що його син ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває в центрі «Крамниця витівок карусель». Через деякий час вказана особа впустила останнього до приміщення, а потім забрала її сина ОСОБА_11 із занять, відвела до іншої кімнати, з якої вже ОСОБА_7 викрав дитину, вививши через запасний вихід без верхньої одягу. Заявниця вважає, що ОСОБА_7 попередньо змовився зі своєю племінницею ОСОБА_10 щодо викрадення сина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто існують усі ознаки кримінального правопорушення в діях ОСОБА_7 та ОСОБА_10 і дії вказаних осіб слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 146 КК України».

Оцінивши обставини даної справи, слідчий суддя вважає встановленим, що після отримання уповноваженою особою ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області заяви ОСОБА_3 , в якій остання зазначає провчинений нібито кримінальний злочин, органом досудового розслідування, в порушення вимог ст. 214 КПК України (не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення), не внесені відповідні відомості до ЄРДР та не розпочато досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 , тим самим допущено бездіяльність, яка, на думку слідчого судді, є протиправною.

Станом на день розгляду скарги ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 07 січня 2025 року ОСОБА_3 не внесені.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що вказану скаргу в цій частині необхідно задовольнити, зобов`язавши уповноважених осіб ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області протягом 24 годин з моменту отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявоюскаржника про вчинення кримінального правопорушеннявід 07.01.2025, вручивши даній особі витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, скарга ОСОБА_3 в цій частині є законною та обґрунтованою, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Щодо доводів скаржника про внесення відомостей до ЄРДР за конкретною кваліфікацією кримінального правопорушення - ч. 2 ст. 146 КК України, на що у своїй скарзі посилається заявник, слідчий суддя зазначає таке.

Аналіз положень пункту 4 ч. 5 ст. 214 КПК України дає підстави зробити висновок, що короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та вносяться до реєстру, наводяться заявником.

Проте, аналіз змісту пункту 5 ч. 5 ст. 214 КПК не дає підстав вважати, що до повноважень заявника належить вирішення питання про попередню правову кваліфікацію наведеного ним злочину.

Частиною 2 статті 60 КПК України встановлено, що заявник має право:

1) отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію;

1-1) отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

2) подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи;

3) отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Вказаною нормою не передбачено права заявника самостійно вирішувати питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вносяться прокурором, слідчим або дізнавачем до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вирішення питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, вирішується саме слідчим, дізнавачем або прокурором, які вносять відповідні відомості до Реєстру.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, зроблена заявником у заяві, не має обов`язкового характеру для слідчого, дізнавача або прокурора.

Враховуючи викладене, слідчий суддя на етапі проведення досудового розслідування лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів у кримінальному провадженні та позбавлений змоги надати вказівку слідчому/дізнавачу щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, в тому числі й щодо правової кваліфікації кримінального провадження, адже слідчий/дізнавач є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Таким чином, вимоги за скаргою про зобов`язання уповноважених осіб ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області внести до ЄРДР відомості з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 146 КК України, в цій частині задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303, ст. ст. 306-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Скаргу представника заявника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області протягом 24 годин з моменту отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідуваньвідповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 07 січня 2025 року за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, визначеною уповноваженою особою ВП № 3 ХРУП № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, направивши заявнику відповідний витяг з ЄРДР у строки, передбачені приписами ч. 1 ст. 214 КПК України.

В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала слідчого судді в частині відмови у задоволенні скарги може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає, однак підлягає обов`язковому виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1