Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/882/25
Провадження № 1-кс/644/104/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2025 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

скаржника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 приміщення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова матеріали скарги ОСОБА_4 на бездіяльність начальника ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , слідчого ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді скарга ОСОБА_4 на бездіяльність начальника ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , слідчого ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000464 від 10.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

У судовому засіданні до початку судового розгляду за скаргою ОСОБА_4 , останній заявив клопотання про залучення до участі в судовому розгляді перекладача з російської мови на українську мову за рахунок державних коштів, оскільки він не володіє українською мовою.

Слідчий у судовому засідання заперечував проти задоволення клопотання, оскільки скаржник народився у місті Бобринець Кіровоградської області, весь час проживає в Україні, є громадянином України, телефон вилучено у ОСОБА_4 у листопаді2024 року за цей час він жодного разу не зазначав, що не розуміє українську мову, не може нею спілкуватись та потребує послуг перекладача.

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов висновку, що клопотання про залучення перекладача задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно ч. 3 ст. 29 КПК України слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом

Відповідно до ч. 1 ст. 68 КПК України в разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

За приписами п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, дізнавач, керівник органу досудового розслідування, керівник органу дізнання, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Враховуючи зазначене, питання про дотримання вимог ч. 3 ст. 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «К. проти Франції» від 07 грудня 1983 року зазначив, що Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті «е» п. 3 ст. 6 Конвенції перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Розуміння зазначених обставин охоплює виключно їх мовно-комунікативний аспект, але не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника.

Для констатації факту порушення права особи на захист, через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача, установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом».

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою вказаних обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

З матеріалів судового провадження вбачається, що ОСОБА_4 народився у м. Бобринець Кіровоградської області, є громадянином України, мешкає в Україні, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області 30.12.2006.

ОСОБА_4 звернувся до суду з цією письмовою скаргою, письмовим клопотанням від 15.01.2024 до ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області, у яких зрозуміло виклав свої вимоги українською мовою, посилаючись на норми чинного законодавства України, як і зрозуміло висловив свою незгоду з діями чи бездіяльністю відповідних посадових осіб на дії вчинені попередньо піж час досудового слідства, з вказівкою на окремі процесуальні документи, які на думку ОСОБА_4 складені з порушенням норм чинного законодавства, зокрема: клопотання дізнавача про вилучення телефону , ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно від 14.02.2024, постанова слідчого про відмову у задоволенні клопотання від 27.01.2025 тощо.

Судом встановлено, що 10.11.2024 року СД ВП №1 ХРУП №2 ГУНП у Харківській області зареєстровано кримінальне провадження 000464 за ч. 1 ст. 111-1 КК України за фактом того, що 10.11.2024 року близько 03.45 години, за адресою: м. Харків, вул. Миру 3Б, працівниками патрульної поліції було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого в телефоні виявлено підтримку рішень та дій керівництва держави -агресора, які спонукають до невизнання поширення державного суверенітету України та заперечення збройної агресії рф проти України.

ОСОБА_4 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова зі скаргою на бездіяльність відповідальних осіб, у задоволені якої відмовлено ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 28.01.2025, що також підтверджує факт участі у судових засіданнях скаржника з інших питань, під час слухання яких ОСОБА_4 не заявлено необхідності про залучення перекладача. Крім цього, телефон вилучено у ОСОБА_4 у листопаді 2024 року за цей час він жодного разу не зазначав, що не розуміє українську мову, не може нею спілкуватись та потребує послуг перекладача, хоча як убачається з даних Автоматизованої системи документообігу суду, ОСОБА_4 неодноразово звертався до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з заявами та скаргами, та брав участь у судових засіданнях без участі прекладача.

Згідно ч. 1 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Суд звертає увагу на власноручне подання до суду заяв, клопотань, зауважень, як українською мовою так і російською, а також те, що скаржник у судовому засіданні дає відповіді на поставлені йому українською мовою питання, надає пояснення і зауваження в судовому засіданні на українській та російській мові, у зв`язку з чим, суд дійшов переконання, про розуміння ОСОБА_4 української мови, а також володіння українською та російською мовою, та свідчить про відсутність підстав обов`язкового залучення відповідного перекладача з української мови на російську мову, що узгоджується з практикою, викладеною у постанові Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду №672/1599/17 від 20.08.2019 (провадження №51-435км19).

Вирішуючи клопотання про залучення перекладача суд бере до уваги, що судовий розгляд здійснюється державною українською мовою. Скаржник ОСОБА_4 в судовому засіданні користується своїм правом на дачу пояснень тою мовою, якою він бажає російською. Самостійно забезпечити участь перекладача не бажає. У ході судового розгляду суд пересвідчився, що скаржник ОСОБА_4 належно розуміє українську мову, самостійно ознайомився з пам`яткою про свої права, надає відповіді на запитання задані українською мовою, посилається на ті чи інші положення кримінального процесуального законодавства, розуміє зміст оскарженого рішення слідчого судді та зміст документів правоохоронного органу, дії чи бездіяльність якого оскаржує, подав скаргу складену українською мовою.

Отже, суд дійшов висновку, що необхідність в залученні перекладача відсутня.

Керуючись ст.ст.68, 404, 405, 407, 422 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про залучення йому перекладача з української на ромську мову відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1