Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 21-з/4809/2/25 Головуючий у суді І-ї інстанції
Доповідач у суді ІІ-ї інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2025 колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого: судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

із секретарем ОСОБА_4 ,

за участю заявника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому заяву ОСОБА_5 про роз`яснення судового рішення, ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 12.12.2024 року, якою ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 19 листопада 2024 року, якою відмовлено у задоволені скарги ОСОБА_5 на постанову дізнавача СД Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року залишено без зміни.

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_5 звернувся до Кропивницького апеляційного суду із заявою про роз`яснення судового рішення, в якій він просив роз`яснити ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 12.12.2024 року. В обгрунтування своєї заяви зазначив, що апеляційний суд не звернув увагу на протоколи, та не надав їхньому змісту правової оцінки з позицій основного питання кримінального правопорушення. Вказав, що незрозумілим таке, що доведено в ухвалі апеляційного суду стосовно того, що залишити ухвалу суду першої інстанції без зміни. У скарзі на дії дізнавача стосовно закриття ним кримінального провадження №0000970 на ім`я слідчого судді першої інстанції у прохальній частині він просив скасувати постанову від 12.06.2024 року про закриття кримінального провадження прийнятого за рішенням дізнавача лейтенанта поліції ОСОБА_6 . Дізнавач - лейтенант поліції ОСОБА_6 у постановчій частині постанови про закриття кримінального провадження №0000970 від 01.09.2020 року прописав: «Кримінальне провадження №0000970 від 01.09.2020 року закрити у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, а саме на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України».

У скарзі слідчому судді на постанову дізнавача він надав докази і обставини щодо доказів з посиланням для обгрунтування на конкретні норми законів та інших нормативно-правових актів, що ОСОБА_7 не могла мати правових підстав розглядати на установчих зборах співвласників багатоквартирного будинку зі створення ОСББ «УЖД» та затвердження його статуту питання про обрання правління і не була обрана ні до складу правління, ні головою правління ОСББ «УЖД». У цій скарзі зазначив, що дізнавач без уваги залишив надані йому доказові документи ОСОБА_7 , проти якої відкрите зазначене провадження. Усі зазначені вище посилання є у матеріалах зазначеної справи, що надані апеляційному суду з суду першої інстанції для розгляду апеляційної скарги. У своїй постанові дізнавач керувався показаннями свідків, які не надали необхідного обґрунтування щодо свого розуміння предмета розгляду зазначеного кримінального правопорушення (свідки: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ) інші свідки: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 нічого не додали до показань. Дізнавач не дослідив надані йому документи свідком ОСОБА_7 , а ОСОБА_7 їх не прокоментувала. Не надав їм правової оцінки і дізнавач. Основним з документів був (є) протокол №1 від 25.05.2016, протокол №2 від 28.08.2016.

В ухвалі слідчого судді першої інстанції на постанову дізнавача проведені аналогічні процесуальні дії: не надана оцінка показанням свідків, не проведено дослідження змісту документів, які надала свідок ОСОБА_7 , та не надана цим документам правової оцінки. В Кропивницькому апеляційному суді при розгляді провадження №404/7758/21 також не надана правова оцінка ні показанням свідків, ні поданих документів свідком ОСОБА_7 . Крім цього в апеляційному суді не була озвучена за необхідним змістом апеляційна скарга, та не були оголошені клопотання до апеляційного суду від 09.12.2024 року, від 10.12.2024 року та заява від 10.12.2024 року. Чому апеляційний суд у розгляді провадження №404/7758/21 не звернув увагу на відсутність в постанові дізнавача, в ухвалі слідчого судді доказу, яким виступають протокол №1 від 25.05.2016 року установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку - мешканців будинку 1 вулиці Вокзальна, де було створено ОСББ «УЖД» і протоколу №2 від 28.08.2016 року загальних зборів співвласників об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та й сам апеляційний суд не звернув увагу на ці протоколи. Власне в цих протоколах є повна інформація, що голова установчих зборів ОСОБА_7 не мала правових підстав ставити у порядок денний питання, серед інших, обрання правління ОСББ «УЖД» під час проведення установчих зборів, бо: ОСББ «УЖД» станом на 25.05.2016 ще не існувало; у частині тринадцятій ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон про ОСББ) - імператив: «Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання та затверджують його статут»; ОСОБА_7 навіть на установчих зборах не була обрана головою правління ОСББ «УЖД» і навіть не була обрана до складу правління. У протоколі №2 загальних зборів є інформація, що було обрано правління ОСББ «ЖД», до якого повторно ОСОБА_7 не була обрана до складу правління. Згідно Типовому статуту (у матеріалах справи є повна назва і його затвердження центральним органом виконавчої влади на вимогу ст. 7 Закону про ОСББ) п. 16 розділу III - імператив: голову правління об`єднання обирають члени правління зі свого складу і такого обрання ОСОБА_7 не було, а не те, що на установчих зборах. Ось і всі розслідування і не потрібно було так багато вишукувати у виправдання ОСОБА_7 . Безпідставним є тлумачення в ухвалі апеляційного суду, що між установчими зборами співвласників багатоквартирного будинку і загальними зборами співвласників об`єднання співвласників багатоквартирного будинку немає різниці у вирішенні питань. Законодавець чітко розтлумачив у правовому полі повноваження установчих зборів і повноваження загальних зборів. То ж чому апеляційний суд не звернув увагу на вищезазначені протоколи, та не надав їхньому змісту правової оцінки з позицій основного питання кримінального правопорушення? Вказує, що незрозумілим таке, що доведено в ухвалі апеляційного суду стосовно того, що залишити Ухвалу суду першої інстанції без зміни: а - бути не обраною ОСОБА_7 до складу правління, ні головою правління ОСББ «УЖД» - це не є кримінальним правопорушенням?; б - ОСОБА_7 обрана до складу правління і головою правління ОСББ «УЖД» і в її діях чи бездіяльності на цій посаді немає правопорушень?; в - ОСОБА_7 як заявник створення ОСББ «УЖД» подала установчі документи (протокол №1 і Статут ОСББ «УЖД») для державної реєстрації ОСББ «УЖД» з дотриманням вимог законодавства? Тоді чому суд першої інстанції постанову дізнавача про закриття кримінального провадження №0000982 стосовно ОСОБА_12 - державний реєстратор ОСББ «УЖД» - як юридичної особи - визнав скасувати?. Письмові пояснення щодо цього надав апеляційному суду у порядку логічного зв`язку: не може бути визнаним правомірним обрання ОСОБА_7 головою правління на установчих зборах, коли суд першої інстанції прийняв Ухвалу скасувати Постанову дізнавача, у якій було зазначено, що в діях державного реєстратора ОСОБА_12 немає складу кримінального проступку. Такий кримінальний проступок є з боку ОСОБА_12 , тому постанова скасована. Багато місця в ухвалі апеляційного суду приділено цивільно-правовим відносинам між ОСОБА_5 і ОСОБА_7 . З цього виникає запитання, яке потребує роз`яснення щодо розуміння причини: залишити ухвалу суду першої інстанції без зміни. Можливо, мається на увазі, що не обрання ОСОБА_7 головою правління і членом правління - це юрисдикція цивільного права, чи, конкретніше, вирішення цього питання як спір, що стосується права, визначеного господарським судом? Бути не обраною ОСОБА_7 до складу правління, ні головою правління ОСББ «УЖД» - це не є кримінальним правопорушенням? ОСОБА_7 обрана до складу правління і головою правління ОСББ «УЖД» і в її діях чи бездіяльності на цій посаді немає правопорушень? ОСОБА_7 як заявник створення ОСББ «УЖД» подала установчі документи (протокол №1 і Статут ОСББ «УЖД») для державної реєстрації ОСББ «УЖД» з дотриманням вимог законодавства?. Крім того, вказав, що не може бути визнаним правомірним обрання ОСОБА_7 головою правління на установчих зборах, коли суд першої інстанції прийняв ухвалу скасувати постанову дізнавача, у якій було зазначено, що в діях державного реєстратора ОСОБА_12 немає складу кримінального проступку. Такий кримінальний проступок є з боку ОСОБА_12 , тому постанова скасована. Зазначає, що багато місця в ухвалі апеляційного суду приділено цивільно-правовим відносинам між ОСОБА_5 і ОСОБА_7 . З цього виникає запитання, яке потребує роз`яснення щодо розуміння причини: залишити ухвалу суду першої інстанції без зміни. Можливо, мається на увазі, що необрання ОСОБА_7 головою правління і членом правління - це юрисдикція цивільного права, чи, конкретніше, вирішення цього питання як спір, що стосується права, визначеного господарським судом?

Заслухавши доповідача, ОСОБА_5 , який просив роз`яснити судове рішення, дослідивши заяву про роз`яснення судового рішення, обговоривши доводи заяви, колегія суддів доходить до висновку, що в заяві про роз`яснення судового рішення слід відмовити з таких підстав.

Згідно з ч.2 ст.418 КПК України судові рішення суду апеляційної інстанції ухвалюються, проголошуються, видаються, роз`яснюються або надсилаються учасникам судового провадження в порядку, передбаченому статтями 368-380 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

В контексті вказаної норми закону роз`яснення рішення це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийнятого рішення, суд відмовляє в роз`яснення рішення.

Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності.

Тому механізм, визначений у ст. 380 КПК України, не може використовуватися, якщо учасник процесу не згоден з мотивами судового рішення, порушує питання про внесення змін або нових даних у судове рішення.

При цьому, роз`яснюючи ухвалу, суд не вправі змінювати її зміст, тобто не має права змінювати зміст відомостей, викладених у судовому рішенні. Вимоги, які встановлені кримінальним процесуальним законом, до змісту ухвали суду апеляційної інстанції.

Так, як вбачається зі змісту поданої заяви, ОСОБА_5 просить роз`яснити ухвалу колегії апеляційного суду, по вищезазначеним питанням. Зі змісту заяви та пояснень наданих в судовому засіданні суду апеляційної інстанції слідує, що ОСОБА_5 не згоден по суті з прийнятим судовим рішенням колегією апеляційного суду, та не згоден із висновками суду викладеними в ухвалі.

Проте, заявником фактично порушуються ті питання, які не можуть бути предметом роз`яснення рішення суду апеляційної інстанції в порядку ст. 380 КПК України, так як правових підстав для роз`яснення цього рішення по суті немає.

На переконання колегії суддів, ухвала Кропивницького апеляційного суду, яку просить роз`яснити заявник є зрозумілою, чіткою, та конкретною, викладена чіткими юридичними термінами, а саме мотивувальна та резолютивна частини ухвали викладені зрозумілими реченнями і не містять у собі труднощів для розуміння її точного змісту.

В рішенні чітко зазначено, у тому числі, мотиви, з яких виходив суд апеляційної інстанції при його прийнятті, і положення закону, яким він керувався, тому будь яких роз`яснень не потребує.

За таких обставин, за наведеними у заяві ОСОБА_5 доводами ухвала апеляційного суду від 12.12.2024 року не підлягає роз`ясненню, оскільки є зрозумілою, не містить будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо їх розуміння або неоднозначне тлумачення при виконанні. Мотиви прийнятого рішення та незгода з судовим рішенням учасника судового провадження не є підставами для його роз`яснення в порядку ст. 380 КПК України.

Таким чином, з урахуванням наведеного, колегія суддів доходить висновку про відсутність правових підстав для роз`яснення судового рішення.

Керуючись ст. 380, 418 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

В заяві ОСОБА_5 про роз`яснення ухвали Кропивницького апеляційного суду від 12.12.2024 року, постановленої за наслідками апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 19 листопада 2024 року відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

(підписи)