Справа № 201/1734/25
Провадження № 1-кс/201/682/2025
УХВАЛА

12 лютого 2025 року Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання представника Дніпровської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

установив:

До Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання представника Дніпровської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що його слід повернути з таких підстав.

Як вбачається з клопотання про скасування арешту майна, представник зазначає, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2014 по справі № 200/17820/14-к (провадження №1-кс/200/6308/14) задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, у тому числі на об`єкт нерухомості, розташований за адресою: м. Дніпро, вулиця Богомаза, будинок 198, приміщення 108, загальною площею 32,7 кв.м., яке складається з 1-5-приміщення, І лоджія. Згідно наявної в Єдиному державному реєстрі судових рішення відкритої інформації, встановлено, що під час досудового слідства в рамках розслідування кримінальних проваджень №0000042, 0000043, 0000003, 0000004, які у подальшому були об`єднані в одне провадження за номером 0000024 ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська 10.10.2014 накладено арешт на вищевказані нежитлові приміщення. Досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000024 завершено, в даній справі Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська постановлено вирок в 2016 році. Враховуючи вище викладені обставини, представник вважає, що на сьогоднішній день у арешті зазначеного нерухомого майна вже відпала потреба, а тому, просить скасувати арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно зі статтею 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

Одночасно під досудовим розслідуванням у п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України слід розуміти стадію кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

З системного аналізу положень п. 5 ч. 1 ст. 3, ст. 174 КПК України слідує, що направлення до суду обвинувального акта є процесуальною формою закінчення досудового провадження та перешкодою для подальшого досудового розслідування щодо даного кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи те, що за результатами розгляду вказаного кримінального провадження №0000024 Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська постановлений вирок, слідчий суддя доходить висновку, що правові підстави для розгляду клопотання представника Дніпровської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна у слідчого судді відсутні.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст.7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КПК України.

Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст.172, п. 1 ч. 2 ст.304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Одночасно вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки повернення клопотання не позбавляють особу права, в порядку передбаченому КПК України, усунути зазначені недоліки, які потягли за собою повернення клопотання та повторного звернутись до суду відповідно до вимог КПК України.

Враховуючи вищевикладене, що такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про скасування арешту майна заявникові, оскільки повноваження слідчого судді на скасування накладеного арешту на майно розповсюджуються виключно на період досудового розслідування.

Керуючись ст. 169, 174 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання представника Дніпровської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту майна, повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1