Справа № 646/9934/24
Провадження № 1-кп/646/1135/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілої - ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Харкові матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001400 від 09.06.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушеня, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, посилаючись на те, що ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ст.177КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити нові кримінальні правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити, також просив закрити підготовче судового засідання та призначити до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_6 та захисник не заперечували щодо задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, також просили призначити до судового розгляду.

Представник потерпілої ОСОБА_4 клопотання прокурора підтримав, щодо призначення до судового розгляду справи не заперечував.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м.Харкова від 11 червня 2024 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 днів до 07.08 2024 року, без визначення розміру застави. Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 07.08.2024 р. запобіжний захід відносно ОСОБА_6 продовжено до 09.09.2024 року. Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 09.09.2024 р. запобіжний захід відносно ОСОБА_6 продовжено до 07.11.2024 року. Ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 25.10.2024 р. запобіжний захід відносно ОСОБА_6 продовжено до 23.12.2024 року.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За положеннями ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу, відповідно до яких запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора. Так, за змістом ст.ст.131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, підстави продовження запобіжного заходу обвинуваченим обґрунтовуються можливістю настання ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та не зникли, існування яких підтверджено під час обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченим, а саме: ОСОБА_6 обвинувачується у вчинення особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, не має настільки міцних соціальних зв`язків ані у місці зареєстрованого проживання, ані у місці несення військової служби, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, оцінивши негативні наслідки переховування як менш несприятливі, ніж обмеження, пов`язані з триманням під вартою як запобіжним заходом або відбуванням покарання. Окрім цього, введений воєнний стан на території України, а також активні бойові дії в м. Харкові та Харківській області можуть спонукати ОСОБА_6 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від суду. Крім того, свідками у кримінальному провадженні є військовослужбовці, з якими обвинувачений проходить військову службу, а отже є обізнаним щодо їх особистої ситуації, а також знаходиться з ними в одному місці дислокації підрозділу. Ці обставини, з урахуванням тяжкості можливого покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведеності його винуватості, свідчить про ризик незаконного впливу на свідків з метою надання показань на користь обвинуваченого.

На переконання суду, існування ризиків, передбачених п.п. 4, 5 ч. 1 ст.177 КК України - перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, прокурором належним чином не обґрунтовані та не доведені, а вчинення інших кримінальних правопорушень, прокурором обґрунтований виключно статусом обвинуваченого ОСОБА_6 який є військовослужбовцем.

При продовженні запобіжного заходу судом враховано також вік обвинуваченого, сімейний стан, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу обвинуваченого, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

На думку суду, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не може запобігти зазначеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Не вирішуючи питання на даному етапі кримінального провадження про оцінку доказів з точки зору їх допустимості і достатності для визнання обвинуваченого винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, суд приходить до висновку, що вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 дають підстави для висновку, що з боку обвинуваченого існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків.

Крім того, дане кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого розгляду, докази судом на даний час в повному обсязі не досліджені.

Суд відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинило загибель людини.

Суд враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи строк тримання під вартою обвинуваченому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише його права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Всі обставини у сукупності свідчать про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, у зв`язку із чим суд вважає за доцільне продовжити строк обраного ОСОБА_6 запобіжного заходу в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», на 60 днів без визначення розміру застави.

Щодо призначення до судового розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища рада правосуддя рішенням від 20.04.2023 № 399/0/15-23 змінила територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Червонозаводський районний суд м. Харкова.

Обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.291 КПК України, підсудний Червонозаводському районному суду м.Харкова.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, судом не встановлено.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001400 від 09.06.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Потерпіла ОСОБА_7 подала позовну заяву про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та у судовому засіданні вона та її представник клопотали перед судом про прийняття позову до розгляду.

Відповідно до ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична особа, яка в силу Закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) обвинуваченого та до якої пред`явлено цивільний позов в порядку, встановленому цим Кодексом.

За ст. 127 КПК України, обвинувачений, а також за його згодою будь-яка інша фізична чи юридична особа має право на будь-якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому внаслідок кримінального правопорушення.

Згідно ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно- небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.

У зв`язку з зазначеними обставинами, суд вважає на необхідне прийняти даний позов та визнати потерпілу ОСОБА_7 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_6 цивільним відповідачем.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 61,127, 128, 177, 178, 183, 314-317 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 , в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», на 60 днів, тобто до 17 лютого 2025 року (включно).

Строк дії ухвали до 17 лютого 2025 року (включно).

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001400 від 09.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у відкритому судовому засіданні на 27 грудня 2024 року на 13 годину 30 хвилин.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Прийняти цивільний позов потерпілої ОСОБА_7 про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Ввизнати потерпілу ОСОБА_7 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_6 цивільним відповідачем.

У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що перебувають під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали, в іншій частині оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1