КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 03 березня 2025 року, апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05 лютого 2025 року,

за участі:

прокурора ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні № 000342 від 15 лютого 2021 року.

Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу, якою скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_8 від 23.11.2021 р., в межах кримінального провадження № 000342 від 15.02.2021 р., як таке, що не відповідає вимогам ст. 278 КПК України.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає про те, що ОСОБА_6 не набула статусу підозрюваної, оскільки матеріали кримінального провадження не містять відомостей про отримання нею під розпис повідомлення про підозру. Також, відсутні будь-які інші підтвердження, передбачені ст. 136 КПК України, які свідчать факт отримання повідомлення про підозру.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечив щодо її задоволення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши наведені захисником доводи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 лютого 2021 року під № 000342 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

23 листопада 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

28 січня 2025 року захисник ОСОБА_5 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 подав до Деснянського районного суду м. Києва скаргу про скасування повідомлення про підозру.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05 лютого 2025 року у задоволенні скарги захисника відмовлено.

Вказане рішення слідчого судді колегія суддів вважає законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Перевіряючи законність та обгрунтованність прийнятого слідчим суддею рішення, наведені в апеляційних скаргах сторони захисту доводи та підстави для його скасування, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини, норми чинного кримінального процесуального закону щодо порядку вручення та обгрунтованності підозри та законності постановленого судового рішення.

Згідно із вимогами викладеними у статті 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) основними завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом», закріплено у ч. 1 ст. 24 КПК України.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено главою 26 КПК України (ст. 303-308 цього Кодексу).

Підозрюваний, його захисник чи законний представник на досудовому провадженні може оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом, пункт 10 частини 1 статті 303 КПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Вимогами ст. 277 КПК України встановлено, що письмове повідомлення про підозру має містити такі відомості, зокрема зміст підозри та стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру. Зміст підозри це виклад головних та істотних елементів інкримінованого кримінального правопорушення, які утворюють єдність усіх його складових частин, а фактичні обставини кримінального правопорушення зводяться до деталізованого опису об`єктивної сторони інкримінованого підозрюваному діяння. Вимоги кримінального процесуального законодавства до письмового повідомлення про підозру передбачають наявність стислого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, які були відомі органу досудового розслідування на момент повідомлення особі про підозру та можуть бути змінені у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить положень, якими були б визначені підстави для скасування повідомлення про підозру та не встановлює будь-яких обмежень щодо предмету перевірки слідчим суддею такого повідомлення. Однак, положення п. 3 ч. 1 ст. 276 та п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України в їх системному зв`язку вказують на те, що під час розгляду скарг зазначеної категорії предметом перевірки слідчого судді мають бути не лише питання дотримання процесуального порядку вручення повідомлення про підозру, а й питання дотримання стандарту «достатніх підстав (доказів)» та обґрунтованості підозри в цілому.

Зважаючи на те, що положення кримінального процесуального законодавства не містять визначення «обґрунтована підозра», а тому під час розгляду даного виду скарг, слідчий суддя повинен використовувати практику Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ), яка відповідно до вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. Вказана норма узгоджується також з ч. 5 ст. 9 КПК України, відповідно до якої, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року та «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року).

Слідчий суддя, з метою вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінює надані йому докази не в контексті їх достатності і допустимості для встановлення наявності чи відсутності вини особи у вчиненні злочину, доведення чи не доведення її винуватості, тобто не з метою отримання висновків, які є необхідними для ухвалення вироку, а лише з метою визначення вірогідності та достатності підстав для висновку про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Зурахуванням практики Європейського суду з прав людини та наведених положень кримінального процессуального закону щодо обгрунтованності підозри, колегія суддів увважає, що під час розгляду скарг зазначеної категорії предметом перевірки слідчого судді є не лише питання дотримання процесуального порядку вручення повідомлення про підозру, а й питання дотримання стандарту "достатніх підстав (доказів)" для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, зважаючи при цьому на рівень обмеження прав, свобод та інтересів особи внаслідок повідомлення її про підозру та строк здійснення досудового розслідування.

Під час перегляду оскаржуваної ухвали колегією суддів встановлено, що слідчим суддею при розгляді скарги адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 підстави для скасування повідомлення про підозру від 23 листопада 2021 року у кримінальному провадженні № 0000342 від 15.02.2021 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, перевірено слідчим суддею при розгляді даної скарги. При цьому, з`ясовано обставини, які мають значення при розгляді скарги на повідомлення про підозру, тобто, в повній мірі дотримано вказані вимоги кримінального процесуального Закону.

Як вбачається із оскаржуваної ухвали, слідчим суддею встановлено, що на час повідомлення підозри існували факти та інформація, яка могла б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_6 могла би вчинити кримінальне правопорушення про яке їй повідомлено.

З наданих суду апеляційної інстанції матеріалів, встановлено, що за своїм змістом повідомлення про підозру від 23 листопада 2021 ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, відповідає вимогам ст. 277 КПК України, його вручення відбулося з дотриманням вимог ст. 278 КПК України за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що підозрювана причетна до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування дотримано вимоги положень ст. 276-278 КПК України. Зокрема, повідомлення про підозру направлено засобами поштового зв`язку за адресою вказаною у підозрі.

Крім того, у судовому засіданні апеляційною інстанції прокурор повідомив, що в матеріалах кримінального провадження наявні фіскальні чеки, що підтверджують відправлення ОСОБА_6 повідомлення про підозру, а не купівлю марок, як про то стверджує сторона захисту.

Перевіряючи доводи скарги щодо оскаржуваного повідомлення про підозру, слідчим суддею встановлено, що наведені у скарзі відомості не спростовують даних, що ОСОБА_6 не причетна до інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів у вчиненні кримінального правопорушення, колегія суддів вбачає обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , що узгоджується з практикою Європейського Судому з прав людини.

Разом із тим, колегією суддів враховано і те, що стороною захисту вже оскаржувалося повідомлення про підозру ОСОБА_6 . Зокрема, колегією суддів судової палати із розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2024 року ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 01 серпня 2024 року, - залишено без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , - без задоволення.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, а тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 , - без задоволення.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, по справі не встановлено.

Керуючись ст.ст. 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 05 лютого 2025 року, - залишити без змін, апеляційну скаргу з доповненнями захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 ,- без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_9 ОСОБА_10 ОСОБА_11

Єдиний унікальний номер № 754/1583/25 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_12

Провадження № 11сс/824/2082/2025 Доповідач: ОСОБА_13

Категорія ст. 278 КПК