Справа № 287/79/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000277, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000277, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. У поданому клопотанні слідчий просить клопотання про проведення огляду задоволити, визнати правомірним та законним проведений 26.12.2024 року з 21 год. 10 хв. по 22 год. 01 хв., старшим слідчим слідчого відділення ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , за письмовою згодою власника, огляд місця події, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ділянки місцевості поблизу вищевказаного будинку.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги клопотання підтримала з підстав наведених у ньому та просить його задоволити, не заперечує проти розгляду клопотання без участі слідчого. При цьому, прокурор вказала, що на даний час органом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні є Коростенське РУП ГУНП в Житомирській області. Стверджує, що на час подачі клопотання про проведення огляду до слідчого судді органом досудового розслідування було визначено відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, проте жодних належних та допустимих доказів на підтвердження зазначеного надати не змогла.

Слідчий ОСОБА_4 надав до суду письмову заяву з проханням розглядати клопотання без його участі у зв`язку з службовою зайнятістю, клопотання підтримує та просить задоволити.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали дійшов наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що 26.12.2024 року, близько 13 год. 00 хв., в АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , з метою умисного вбивства наніс множинні колото-різані рани в область спини ОСОБА_6 , проте не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, так як потерпілого доставлено до лікарні та надано медичну допомогу.

За даним фактом 26.12.2024 року внесено відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0000277 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, припинення виявленого кримінального правопорушення, вилучення предметів кримінального правопорушення, які згідно ст. 98 КПК України є речовими доказами, з метою збереження та подальшого дослідження, у порядку ст. ст. 233, 237 КПК України, 26.12.2024 року, з 21 год. 10 хв. по 22 год. 01 хв., старшим слідчим СВ відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , за письмовою добровільною згодою власника, проведено огляд місця події, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_5 та ділянки місцевості поблизу вищевказаного будинку. У ході проведення огляду виявлено та вилучено: чоловічу куртку піксель військового зразку з нашаруванням рідини бурого кольору, зовні схожої на кров; мобільний телефон марки Sigma; перед входом до під`їзду на бетонному покритті виявлено речовину бурого кольору, зовні схожу на кров, з якої зроблено змив на стерильний марлевий тампон; на сходах в під`їзді виявлено речовину бурого кольору, зовні схожу на кров, з якої зроблено змив на стерильний марлевий тампон; на підлозі в квартирі виявлено речовину бурого кольору, зовні схожу на кров, з якої зроблено змив на стерильний марлевий тампон; в кімнаті-спальні на тумбі виявлено складний ніж з дерев`яним руків`ям коричневого кольору на якому наявне нашарування рідини бурого кольору, зовні схожої на кров; на підлозі в кімнаті-кухні виявлено речовину бурого кольору, зовні схожу на кров, з якої зроблено змив на стерильний марлевий тампон.

Відповідно до постанови слідчого від 26.12.2024 року вилучені в ході ОМП вищевказані речі визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.

Також, постановою слідчого від 26.12.2024 року вилучений в ході ОМП складний ніж з дерев`яним руків`ям коричневого кольору визнано знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий зазначає, що вилучене в ході огляду майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, має доказове значення у даному кримінальному провадженні, а тому згідно вимог ст. 98 КПК України являється речовим доказом, яке підлягає обов`язковому вилученню та подальшому дослідженню. Більше того, будь-яке зволікання з вилученням вказаного майна могло призвести до його реалізації, знищення та/або приховування.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання отриманих доказів недопустимими.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом», а відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі "Фельдман проти України").

Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють:

1.Слідчі підрозділи:

а) органів Національної поліції;

б) органів безпеки;

г) органів Державного бюро розслідувань;

2. Підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

3. Підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Отже, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі викладеного, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 року у справі № 607/16332/20 (провадження № 51-4916впс20), від 15.09.2020 року у справі № 554/5111/20 (провадження № 51-4296впс20), від 03.09.2020 року у справі № 554/4830/20 (провадження № 51-4116впс20), від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (провадження № 51-1901впс20).

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 234 КПК України обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду.

Отже, кримінальний процесуальний закон визначає територіальну підсудність розгляду слідчими суддями клопотань про проведення обшуку (огляду) не за місцем, у якому слідчий/прокурор хоче проводити (провів) обшук (огляд) житла чи іншого володіння особи, а за місцем органу досудового розслідування.

Виключень щодо таких питань кримінальний процесуальний закон не містить.

Згідно з доданого до матеріалів клопотання витягу з ЄРДР та постанови про призначення групи слідчих для здійснення досудового розслідування від 27.12.2024 року, винесеної начальником СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , органом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні визначене Коростенське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, яке розташоване в м. Коростень, Житомирської області і територіально не підпадає під юрисдикцію Олевського районного суду Житомирської області.

При цьому, у судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтвердила той факт, що на даний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється слідчими СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Крім того, як вбачається з матеріалів клопотання таке направлено до суду 27.12.2024 року, що стверджується штампом АТ «Укрпошта» на поштовому конверті.

Відповідно до даних з Єдиного державного реєстру судових рішень 27.12.2024 року (справа №279/7882/24, провадження №1-кс/279/1445/24) слідчим суддею Коростенського районного суду Житомирської області винесено ухвалу якою у межах кримінального провадження №0000277 від 26.12.2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вказане повністю спростовує твердження прокурора ОСОБА_3 про те, що нібито на час подачі клопотання про проведення огляду до слідчого судді (27.12.2024 року) органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000277 від 26.12.2024 року було визначено відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області. Крім того, наданий прокурором у судовому засіданні витяг з ЄРДР датований 27.12.2024 року суперечить постанові начальника СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 від 27.12.2024 року та витягу з ЄРДР, які містяться в матеріалах справи.

За таких обставин, розгляд цього клопотання слідчим суддею Олевського районного суду Житомирської області та постановлення за його результатами відповідної ухвали є порушенням вимог процесуального закону та матиме беззаперечним наслідком скасування судового рішення, а зібраних на його підставі речей і документів в ході проведення огляду визнання недопустимими доказами, що негативно вплине на проведення досудового розслідування.

З огляду на наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що подане клопотання не підсудне Олевському районному суду Житомирської області, а тому таке не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 7, 9, 233, 234, 237, 309, 370-372, 412 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про проведення огляду в межах кримінального провадження №0000277, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1