КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №642/8007/21
Провадження № 1-кп/552/153/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2024 Київський районний суд м. Полтави у складi:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарi ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в м. Полтавi у режимі відеоконференції клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000518 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

встановив:

До суду надійшло клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Своє клопотання обґрунтовує тим, що ризики, які слугували підставою для обрання та продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не перестали існувати. Вважає, що обвинувачений перебуваючи на волі може ухилятися від явки до суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчиняти тиск на потерпілого та свідків, продовжити злочинну діяльність. Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти існуючим ризикам.

У судовому засідання прокурор клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Потерпілий при вирішенні клопотання прокурора покладається на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вважають його необґрунтованим та безпідставним. Зазначили, що обвинувачений тривалий час утримується під вартою, при цьому потерпілий та частина свідків допитана. Просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, оскільки ОСОБА_5 бажає служити у ЗСУ.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступного.

Так, строк дії обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 29.12.2024. До зазначеного часу розгляд даного кримінального правопорушення завершено не буде. У зв`язку із цим у судовому засіданні виникло питання щодо продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

У своєму клопотанні про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор посилається на наявність ризиків передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_5 строку тримання під вартою, суд враховує те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого корисливого злочину, поєднаного з погрозою застосування насильства, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі, раніше притягненим до кримінальної відповідальності. Через неявку у попередні судові засідання оголошувався у розшук. Суд вважає, що з врахуванням тяжкості інкримінованого обвинуваченому злочину і суворості покарання, яке може бути йому призначене судом у разі доведення його винуватості, зважаючи на принцип безпосередності дослідження доказів, існують обґрунтовані ризики можливості переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення покарання.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень, оскільки ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності, офіційно не працевлаштований, постійних джерел та офіційних доходів не має.

Такі ризики існували на час обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченому, не зменшилися та продовжують мати місце на даний час.

На переконання суду, на даний час застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Суд приймає доводи обвинуваченого та його захисника щодо тривалого перебування під вартою. Однак, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, питання стосовно того, чи була розумною тривалість тримання під вартою, не може вирішуватися абстрактно. Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватися в кожній справі з урахуванням її конкретних обставин.

Суд враховує принцип презумпції невинуватості, в той же час в даному кримінальному провадженні справжні інтереси суспільства полягають у якнайшвидшому та ефективному розгляді даного кримінально провадження в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України, для чого суд має забезпечити зокрема відсутність будь-якого впливу обвинуваченого на свідків та потерпілих, а також його належну процесуальну поведінку.

Отже, враховуючи наявність ризиків, які на думку суду в даний час перешкоджає звільненню обвинуваченого з-під варти, ОСОБА_5 необхідно продовжити строк тримання під вартою на 60 днів.

Разом з тим, хоча обвинуваченому ОСОБА_5 інкримінується вчинення злочину з погрозою застосування насильства небезпечного для здоров`я потерпілого, суд з врахуванням його тривалого перебування під вартою, приходить до висновку про можливість визначення йому альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 30 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840 грн. Зазначений розмір застави зможе достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та запобігатиме спробам вчинити ним дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Визначений розмір застави суд вважає таким, що узгоджується з практикою ЄСПЛ, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, внаслідок чого не порушує права обвинуваченого.

Крім того, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні з поважних причин.

З метою забезпечення участі обвинуваченого в судовому засіданні необхідно забезпечити проведення відеоконференції з ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Керуючись ст. ст. 177-178, 182, 183, 197-199, 331, 336 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 23 лютого 2025 року включно, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу - застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн. 00 коп.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з - під варти звільнити.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування); утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Доручити Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» забезпечити проведення відеоконференції о 10 год. 00 хв.10 лютого 2025 року та о 10 год. 00 хв. 21 лютого 2025 року за участі обвинуваченого ОСОБА_5 .

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим та його захисником до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1