Справа № 405/5383/24
провадження № 1-кс/405/3617/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.12.2024 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та її захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2024 року № 0000829 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українці, громадянці України, уродженці м. Кіровограда, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з даним клопотанням до слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда, відповідно до якого просив застосувати у вказаному вище кримінальному проваджені запобіжний захід у виді домашнього арешту підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор у судовому засіданні надав пояснення, згідно з якими клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрювана та захисник заперечували проти задоволення клопотання, при цьому вказали, що підозрювана відшкодувала заподіяну шкоду, співпрацює зі слідством, просили визначити запобіжний захід з 21.00 год. до 05.00 год. наступного дня, проти чого прокурор не заперечував.

Заслухавши сторін та дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29.07.2024 в світлу здійснювала рух на технічно-справному транспортному засобі «Fiat Tipo», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить останній, та рухалася з боку вул. Яновського у напрямку вул. Героїв Рятувальників в м. Кропивницькому Кіровоградської області. Здійснюючи рух в межах населеного пункту по вул. Академіка Тамма, водій ОСОБА_4 проявила власну необережність та недбалість до забезпечення елементарних вимог безпеки дорожнього руху, чим грубо порушила вимоги п.п. 1.5, 2.3. (б, д) Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №? 1306 (далі ПДР, п. 1.5 Дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 2.3. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: б) бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за… технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі, д) не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху), позбавивши себе можливості вірно оцінювати дорожню обстановку та безпечно керувати транспортним засобом, щоб мати можливість постійно контролювати напрямок свого руху.

Під час подальшого руху, на вищевказаному транспортному засобі, близько о 10 год. 20 хв. водій ОСОБА_4 рухаючись ділянкою дороги з необмежною видимістю нерегульованого пішохідного переходу, позначеного дорожніми знаками п. 5.38.1 ПДР (п. 5.38.1 «пішохідний перехід»), порушуючи вимоги п. 18.1 ПДР (п. 18.1 Водій транспортного засобу, що наближається до нерегульованого пішохідного переходу, на якому перебувають пішоходи, повинен зменшити швидкість, а в разі потреби зупинитися, щоб дати дорогу пішоходам, для яких може бути створена перешкода чи небезпека), не впевнилася у відсутності пішоходів на пішохідному переході, яким може бути створена небезпека для руху.

Таким чином, маючи об`єктивну можливість виявити перешкоду для руху, водій ОСОБА_4 не відреагувала на зміну дорожньої обстановки, яка полягала у виході пішохода на проїзну частину дороги, та не вжила жодних заходів для зменшення швидкості керованого нею транспортного засобу, чим грубо порушила вимоги п.п. 12.1 та 12.3 ПДР (п. 12.1. Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним; п. 12.3 У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди), у результаті чого в межах пішохідного переходу, що на перехресті вул. Академіка Тамма та вул. Волкова в м. Кропивницькому, допустила наїзд на пішохода ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який здійснював рух справа-наліво відносно напрямку руху транспортного засобу.

Тобто, свідоме порушення водієм ОСОБА_4 вищезазначених вимог ПДР, перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із дорожньо-транспортною пригодою, у результаті якої пішохід ОСОБА_7 згідно висновку судово-медичної експертизи № 888 від 25.11.2024 отримав тілесні ушкодження у вигляді політравми: а) тяжкої краніофасціальної травми: множинних переломів лицевого скелету з переходом на основу черепа: відкритої проникаючої черепно-мозкової травми, перелому кісток основи черепа в передній та середній черепній ямці, забій головного мозку тяжкого ступеню; пневмоцефалія, субарахноїдальний крововилив в лівій скроневій ділянці; б) перелому тіла лопатки зліва без зміщення; в) перелому лівого крила крижової кістки; внутрішньо-суглобового перелому верхньої гілки лобкової кістки зліва, перелому гілки сідничної кістки зліва; г) закритого багатоуламкового перелому кісток лівої гомілки, рани лівої гомілки; д) двобічного перелому нижньої щелепи: суглобового відростку зліва без зміщення та тіла щелепи справа зі зміщенням, множинних різано-рваних ран обличчя, лоба, гематом обличчя; множинних саден тулуба. Дані тілесні ушкодження у сукупності відносяться до категорії ТЯЖКИХ тілесних ушкоджень, що є небезпечними для життя.

Таким чином, року народження, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяли тяжкі тілесні ушкодження потерпілому.

13.12.2024 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Кіровограда Кіровоградської області, українку, громадянку України, з середньою спеціальною освітою, заміжня, не маючу на утриманні дітей та осіб похилого віку, працюючу керівником гуртка Шевченківського сільського будинку культури - філії КЗ Центрального Соколівського сільського будинку культури Соколівської сількької ради, зареєстровану та проживаючу за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судиму, НОМЕР_2 .

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчинені кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження доказами, а саме:

рапортом єдиного обліку в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України»;

протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 29.07.2024, де зафіксовано слідова інформація на місці події, яка залишена у результаті наїзду автомобіля на пішохода, транспортний засіб та його пошкодження, дорожні та погодні умови;

речовим доказом - автомобілем «Fiat Tipo», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який має механічні пошкодження кузову;

протоколом допиту водія автомобіля ОСОБА_4 ;

протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

висновком судово-медичної експертизи № 888 від 25.11.2024;

висновком інженерно-транспортної експертизи № СЕ-19/112-24/9903-ІТ від 09.08.2024;

висновком інженерно-транспортної експертизи № СЕ-19/112-24/9904-ІТ від 03.09.2024;

висновком інженерно-транспортної експертизи № 2047/24-27 від 15.11.2024.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Враховуючи, що під час досудового розслідування зібрано достатньо письмових доказів, є підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, яке відповідно до закону України про кримінальну відповідальність, згідно ст. 12, відноситься до категорії тяжких злочинів за вчинення, якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років із позбавленням спеціального права.

Запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , підлягає в обранні з урахуванням особи підозрюваної, особливо варто врахувати той факт, соціального та сімейного стану, який не став перешкодою до вчинення тяжкого злочину, що набув значного суспільного резонансу та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, зокрема негативного його наслідку яким є заподіяння тяжких тілесних ушкоджень людині.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або створить загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрювана однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий та прокурор вказали на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 та 5 ст. 177 КПК України.

Відповідно до рішення у справі «Клішин проти України» зазначено, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер, та доводитися відповідними доказами.

Але, перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існує лише один ризик, а саме: ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри, може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

З урахуванням встановлених обставин, пояснень прокурора та позиції підозрюваної та її захисник, беручи до уваги характеризуючі дані на підозрювану та її пояснення, зважаючи на передбачені КПК України заходи забезпечення кримінального провадження та в цілому виконання завдання кримінального провадження, а також враховуючи практику ЄСПЛ, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчим суддею вбачається наявність об`єктивної необхідності у застосуванні до підозрюваної ОСОБА_4 такого запобіжного заходу, як домашній арешт в певний час доби, з покладанням обов`язків, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-197, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 21 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв., строком на два місяці.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

заборонити без дозволу слідчого, прокурора, суду залишати житло, що за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 21 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв.;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та очевидцями дорожньо-транспортної пригоди;

здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на працівників поліції Кропивницького районного управління ГУНП в Кіровоградській області.

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу та покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 19. 02.2025 року.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9