Справа № 932/9333/24
Провадження № 1-кс/932/1124/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська звернулась з клопотанням ОСОБА_2 , в якому просить скасувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, застосовані на підставі ухвали судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 жовтня 2024 року (справа №932/9333/24, провадження № 1-кс/932/3423/24) в частині користування транспортним засобом «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 та зобов`язати уповноважених осіб Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області негайно передати транспортний засіб «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 на відповідальне зберігання ОСОБА_2 , як власнику, до прийняття остаточного рішення в кримінальному провадженні.

В обґрунтування зазначеного клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_3 від 14 жовтня 2024 року задоволено клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 в межах кримінального провадження, внесеного 09 жовтня 2024 року до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0003515 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України про накладення арешту на автомобіль «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 власником автомобілю «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 є ОСОБА_2 .

09 жовтня 2024 року транспортним засобом «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 керував чоловік, власниці транспортного засобу, ОСОБА_6 , який потрапив в ДТП за участі транспортного засобу «Fiat» реєстраційний номер НОМЕР_3 .

Під час огляду місця події вказаний автомобіль був вилучений слідчим та визнаний речовим доказом.

За даним фактом розпочате досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003515 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, яке триває дотепер.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 14 жовтня 2024 року на транспортний засіб «Mazda» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 на праві власності, накладено арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

03 січня 2025 року, ОСОБА_2 , як власник транспортного засобу, право володіння та користування якого обмежене з 09 жовтня 2024 року, звернулася до слідчого із клопотанням про надання інформації стосовно проведення всіх необхідних слідчих розшукових дій, в тому числі, експертних досліджень, а також щодо необхідності утримання мого автомобілю та його місця зберігання.

Проте, слідчий Дніпровського районного управління поліції № 1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 відмовив ОСОБА_2 у наданні такої інформації, спираючись, що остання не є стороною потерпілого або захисту у цьому провадженні.

Тож ОСОБА_2 дотепер невідомо де та в яких умовах зберігається транспортний засіб. У разі, якщо автомобіль знаходиться на відкритій земельній ділянці майданчику тимчасового утримання транспортних засобів, то тривале перебування в таких умовах може призвести до зниження його ринкової вартості, знищення або псування.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ч. 2 ст. 131 КПК України закріплено, що до заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, входить арешт майна.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

В свою чергу, ч. 1 ст. 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу, що чинним кримінальним процесуальним законодавством не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна.

Положеннями ч. 1 ст. 9 КПК України закріплено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Здійснивши системний аналіз норм чинного кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя зазначає, що клопотання про скасування запобіжного заходу забезпечення кримінального провадження (зокрема, арешту майна), повинно подаватись до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі № 591/3603/19.

Таким чином з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 року).

З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження органу, який здійснює досудове розслідування. Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

Як вбачається з клопотання про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0003515 від 09.10.2024 року, орган, що здійснював досудового розслідування є Дніпровського районного управління поліції № 1 ГУНП в Дніпропетровській області (місце розташування: (вул. Троїцька, буд. 20-А, м. Дніпро, 49101).

Наразі ГУНП в Дніпропетровській області (вул. Троїцька, буд. 20-А, м. Дніпро, 49101) реорганізоване у Дніпровське РУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області із розташуванням за адресою: вул. Князя Володимира Великого, 34, м. Дніпро на підставі наказу Національної поліції України № 840 від 05.08.2024 року та знаходиться на території юрисдикції Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

У зв`язку з викладеним, заявнику з вказаним клопотанням належить звертатися до слідчого судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська.

Отже, вказане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська, сам слідчий суддя не вповноважений скеровувати (передавати) скаргу до іншого суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_2 , про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу отримання цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1