Номер провадження:1-кп/521/427/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ВСТУПНА ЧАСТИНА

Дата і місце постановлення ухвали:

01 лютого 2021 року, м. Одеса.

Назва та склад суду, секретар судового засідання:

Малиновський районний суд м. Одеси у складі судді ОСОБА_1 ; секретар ОСОБА_2

Найменування (номер) кримінального провадження:

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0002337 від 25.07.2019 року.

Прізвище, ім`я і по батькові обвинуваченого, рік, місяць і день його народження, місце народження і місця проживання:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Одеси, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Закон України про кримінальну відповідальність, що передбачає кримінальне правопорушення:

Кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 317 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

Прокурор ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєї ініціативи воно розглядається:

В провадженні Малиновського районного суду м. Одеси знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 317 КК України.

На обговорення учасників судового провадження, в порядку ст. 331 КПК України, суд поставив питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданніпросив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність.

Обвинувачений та захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання.

Встановлені судом обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів:

ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309 та ч.1 ст. 317 КК України.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався:

У рішенні ЄСПЛ «Корнєв і Карпенко проти України» Суд зазначив, що п.3 ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» містить як процесуальну, так і матеріально-правову вимоги. Процесуальна вимога покладає на «посадову особу» обов`язок особисто заслухати доставлену до неї особу; матеріально-правова вимога покладає на неї обов`язок проаналізувати обставини «за» і «проти» рішення про позбавлення свободи, вирішити, посилаючись на юридичні критерії, чи існують підстави для позбавлення свободи, та винести рішення про звільнення, якщо таких підстав немає.

Суд встановлює наявність ризику переховування обвинуваченого від суду (п.1 ч.1 ст. 177 КПК), що підтверджується тим, що він у судові засідання не з`являвся, хоча повідомлявся про час та дату судового засідання та після того, як відбував інше покарання та звільнився, змінив місце проживання, що стало підставою для ухвалення рішення про його затримання.

Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 є: запобігання спробам переховуватись від суду.

Підставою обрання запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватись від суду.

Також, при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, суд враховує і інші обставини відносно нього, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан його здоров`я; ступень міцності соціальних зв`язків; майновий стан; наявність судимостей.

Відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.

Все вищевикладене, в сукупності, свідчить, щодо доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому та обмеження його конституційних прав, в даному випадку, є виправданим і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА:

Висновки суду:

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту обрання запобіжного заходу, тобто з 01.02.2021 року. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 01.04.2021 року.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження:

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, щодо обрання запобіжного заходу, може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1