Справа № 643/570/25
Провадження № 1-кс/643/298/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2025 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0007255 від 10.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, з вищою освітою, раніше не судимої, одруженої, маючої на утриманні матір, яка є особою з інвалідністю 1-ї групи, обіймаючої посаду начальника Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , -

встановив:

ОСОБА_8 підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення за наступних обставин. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі наказу Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 11.11.2022 № 7/ПНС-К призначена на посаду начальника управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці з 11.11.2022.

Також, вказаним наказом взято до уваги, що згідно попередньої посади ОСОБА_5 був присвоєний 5 (п`ятий) ранг державного службовця, у межах категорії «Б» посад державної служби.

Згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань праці», ОСОБА_5 у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, ОСОБА_5 як посадова особа органу державної влади зобов`язана діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до посадової інструкції державного службовця начальника управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, яку розробила ОСОБА_5 05.04.2024 та поставила у ній власний підпис, вказана посада відносить до категорії «Б» посад державної служби.

До посадових обов`язків начальника управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, поряд з іншим, відноситься:

- здійснення керівництва Управлінням інспекційної діяльності у Харківській області (далі - Управління) та координація діяльності структурних підрозділів, які входять до складу Управління, організація планування та контролю їх роботи з питань діяльності Управління;

- організація ефективного виконання покладених в межах компетенції на Управління завдань щодо реалізації державної політики у його сфері повноважень Міжрегіонального управління, а також підготовка пропозицій щодо формування закріплених за Управлінням показників в межах компетенції;

- організація здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері охорони праці, гігієни праці, промислової безпеки, законодавства про працю, зайнятість населення;

- участь у роботі комісії з перевірки знань з питань охорони праці та у кваліфікаційній атестації осіб з професій, спеціальностей та спеціалізації, пов`язаних з роботами на об`єктах з підвищеною небезпекою праці;

- здійснення інших повноважень, визначених законом та положенням про Управління.

Відповідно до Положення про Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби з питань праці від 23.09.2022 № 173, до завдань міжрегіонального управління, у тому числі, відноситься здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері охорони праці, зокрема в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, та організація проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірка знань з питань охорони праці.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Таким чином, згідно з ч. 3 ст. 18 КК України, ОСОБА_5 є особою, яка постійно здійснює функцію представника влади, тобто є службовою особою.

Водночас, відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України та Закону України «Про запобігання корупції», посада начальника Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці належить до посад, що займають відповідальне становище, оскільки згідно зі ст. 6 Закону України «Про державну службу» належить до категорії «Б».

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, Бюро економічної безпеки України, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пп. 51 п. 3 зазначеної Постанови КМУ від 11.02.2015 № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, складає у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про такі правопорушення і накладає адміністративні стягнення.

Отже, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду начальника Управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, будучи працівником правоохоронного органу, а також службовою особою, що займає відповідальне становище, здійснюючи функції представника влади, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення протиправним шляхом, використовуючи своє службове становище, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинила корупційний кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 23.05.2024 ОСОБА_9 , який працює техніком з автоматизації виробничих процесів у приватному об`єднанні громадян «Архімед» Харківської обласної спілки інвалідів Афганістану» (, далі - ПОГ «Архімед» ХОСІА), зателефонував ОСОБА_5 з метою отримання інформації про процедуру оформлення документів щодо проходження навчання з питань охорони праці трьома працівниками вищезазначеного підприємства, безпечного ведення газонебезпечних робіт, використання інструментів та пристроїв, а також електробезпеки, пожежної безпеки, гігієни праці, виробничої санітарії і охорони праці під час виконання робіт на висоті, оскільки вказане питання входить до сфери управління інспекційної діяльності у Харківській області Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, водночас однозначної відповіді про порядок та процедуру оформлення вказаних документів йому ОСОБА_5 повідомлено не було.

При цьому, після вказаної телефонної розмови з ОСОБА_9 у ОСОБА_5 , яка усвідомлювала, що вона є головою комісії з перевірок знань з питань охорони праці, виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірно вигоди за видачу документів про проходження навчання з питань охорони праці трьома особами працівниками ПОГ «Архімед» ХОСІА, без фактичного проходження такого навчання та складання за його результатами відповідних іспитів.

В подальшому, 02.06.2024 о 17:17 ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел на одержання неправомірної вигоди, в інтернет-месенджері «Whatsapp» написала ОСОБА_9 щодо необхідності телефонної розмови для уточнення відомостей з питань, якими він цікавився. Того ж дня, о 17:18 ОСОБА_9 зателефонував ОСОБА_5 в інтернет-месенджері «Whatsapp» та під час вказаної телефонної розмови ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_9 , що за видачу документів про проходження навчання з питань охорони праці трьома особами ( ОСОБА_10 інженер з автоматизованих систем керування виробництва ПОГ «Архімед» ХОСІА, ОСОБА_9 технік з автоматизації виробничих процесів ПОГ «Архімед» ХОСІА, ОСОБА_11 директор ПОГ «Архімед» ХОСІА) - необхідно надати безпосередньо їй грошові кошти у вигляді готівки в загальній сумі 20 000 грн.

Далі, 03.06.2024 ОСОБА_5 в інтернет-месенджері «Whatsapp» зателефонувала ОСОБА_9 з метою уточнення відомостей щодо оформлення документів. Під час розмови ОСОБА_9 запитав, коли він зможе отримати вищезазначені документи, на що ОСОБА_5 повідомила, що спершу необхідно надати обумовлену суму грошових коштів.

В подальшому, 04.06.2024 о 18:31, перебуваючи на території АЗС «ОККО» за адресою: Харківська область, с. Пісочин, автодорога Київ-Харків-Довжанський 463 км, відбулась зустріч у салоні автомобілі Lexus UX250H, 2019 р.в., д.н.з. НОМЕР_1 , де ОСОБА_12 , яка діяла за проханням ОСОБА_9 , передала ОСОБА_5 раніше обумовлену між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 неправомірну вигоду в сумі 20 000 грн за видачу документів, що посвідчують проходження навчання з питань охорони праці ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 без фактичного проходження такого навчання та складання за його результатами відповідних іспитів.

Після даної зустрічі ОСОБА_5 в інтернет-месенджері «Whatsapp» повідомила ОСОБА_9 про те, що зустріч відбулась і наступного дня вона відправить обумовлені документи, які посвідчують проходження навчання з питань охорони праці ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 , через поштову службу ТОВ «Нова пошта», а також направить фотознімки цих документів через інтернет месенджер «Whatsapp».

Далі, виконуючи умови одержання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 фактично навчання з питань охорони праці не проходили, організувала відправлення 06.06.2024 вказаних документів через поштову службу ТОВ «Нова пошта» на ім`я ОСОБА_9 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища.

14.01.2025, із дотриманням норм ст.ст. 40, 276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища.

Слідчий, посилаючись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює тяжкість та реальність покарання, вважає, що існують ризики переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні. З метою запобігання вказаним ризикам, слідчий просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Призначене на 17.01.2025 о 13:15 судове засідання щодо розгляду матеріалів клопотання про обрання запобіжного заходу за клопотанням адвоката ОСОБА_4 було перенесено на 20.01.2025 о 09:30 по причині перебування підозрюваної ОСОБА_5 на стаціонарному лікуванні, про що до клопотання надано копію медичної карти стаціонарного хворого.

У судовому засіданні 20.01.2025 прокурор підтримав клопотання та просив його задоволити з підстав, у ньому наведених.

Захисник у судовому засіданні 20.01.2025 проти задоволення клопотання заперечила, просила відмовити в його задоволенні, оскільки вважає клопотання необґрунтованим, просила застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. В порядку долучення до матеріалів клопотання надала довідку до акта огляду МСЕК, яким підтверджується, що мати підозрюваної ОСОБА_13 , 1942 року народження, являється інвалідом 1-ої групи, потребує постійний сторонній догляд, який надається її дочкою ОСОБА_5 ; свідоцтво про народження ОСОБА_5 ; посвідчення «Ветеран праці» ОСОБА_13 - матері підозрюваної; побутова характеристика підозрюваної ОСОБА_5 , яка здійсню догляд за своєю матір`ю.

Прокурор проти долучення документів захисником не заперечив.

Підозрювана підтримала позицію свого захисту. В доповнення просила врахувати, що на даний час зі свідками не має зв`язку, бо не пригадує їх по причині того, що пройшло декілька місяців. Повідомила, що не має наміру переховуватися, оскільки в неї на руках маломобільна мати, яка потребує постійного догляду. Також просила врахувати, що стан її здоров`я незадовільний, на даний час вона перебуває на стаціонарному лікуванні.

Заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати, спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин ; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, що стосуються тяжкості покарання та вагомості доказів вчинення кримінального правопорушення, особи підозрюваного, тощо.

Наразі ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням наданого їй службового становища; існування ризиків, визначених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді, доведені стороною обвинувачення.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи всі обставини справи, ставлення підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення, враховуючи норму ч. 3 ст. 182 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

За таких обставин слідчий суддя з урахуванням стану здоров`я, майнового становища підозрюваної, враховуючи конкретні обставини інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, яке за своєю правовою кваліфікацією згідно ст. 12 КК України являється тяжким злочином, розглядає за можливе визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 33 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 99 924,00 грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» (заява № 12050/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку.

Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб нівелювати у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення, тяжкості кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, з метою виконання завдань кримінального провадження, дотримання загальних засад кримінального провадження, з метою застосування до особи належної правової процедури, вважає за необхідне визначити ОСОБА_5 заставу у вигляді 33 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 99 924,00 грн, оскільки застава в такому розмірі зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів з моменту затримання, а саме з 09:30 20.01.2025, тобто з часу, коли ОСОБА_5 з`явилася до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та була змушена залишатись поряд із уповноваженою службовою особою.

Строк дії ухвали встановити до 09:30 20.03.2025.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про тримання підозрюваної під вартою її близьких родичів, членів сім`ї або інших осіб за вибором підозрюваної у порядку, передбаченому ст.ст. 111, 112 КПК України.

Визначити суму застави протягом дії запобіжного заходу у розмірі тридцяти трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 924 (дев`яносто дев`ять тисяч дев`ятсот двадцять чотири) гривні 00 копійок, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, отримувач: ТУ ДСА України у Харківській області, код отримувача: 26281249, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, МФО отримувача: 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 20.01.2025 у справі № 643/570/25 (провадження 1-кс/643/298/25) відносно ОСОБА_5 .

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави підозрювана підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона мешкає, без дозволу слідчого або прокурора; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого їй злочину; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явилась за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід Держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваної, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, не звернена у дохід Держави, повертається підозрюваній, обвинуваченій, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваною, обвинуваченою, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той самий строк з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 21.01.2025 о 12:45.

Слідчий суддя ОСОБА_1