Справа № 192/2620/24
Провадження № 1-кп/192/97/25
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2025 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Солоне Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області кримінальне провадження №0000132, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02 серпня 2024 року відносно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Бойова Гора Сіль-Ілецького району Оренбурзької області, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, інваліда ІІІ групи, який має повну середню освіту, військовозобов`язаний, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 01 серпня 2024 року приблизно о 16 годині 00 хвилин, з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на незаконне зайняття іншим добувним промислом - виловом раків, прибув до берегової лінії р. Мокра Сура, розташованої в с. Богданівка Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області за координатами 48.27008, 34.79564, попередньо взявши із собою заздалегідь заготовлене заборонене знаряддя лову одну жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття іншим добувним промислом (виловом) раків, ОСОБА_3 перебуваючи у вказаному місці на р. Мокра Сура, розташованому в с. Богданівка Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області за координатами 48.27008, 34.79564, у період часу з 16 години 00 хвилин по 19 годину 50 хвилин, діючи умисно, незаконно, зайшов у водойму р. Мокра Сура та використовуючи заборонене знаряддя лову - одну жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм без належних дозвільних документів на зайняття іншим водним добувним промислом (виловом) раків, в порушення встановлених «Правил любительського і спортивного рибальства», а саме забороненим способом, незаконно зайнявся іншим водним добувним промислом (виловом) раків.

За вказаний період ОСОБА_3 в результаті незаконного зайняття іншим добувним промислом (виловом) раків здійснив їх незаконне здобуття (вилов) у кількості 140 одиниць, спричинивши відповідно до постанови КМУ від 29 вересня 2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову) знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» на загальну суму 466 480 гривень 00 копійок.

Умисні дії ОСОБА_3 кваліфікуються за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

ОСОБА_3 в судому засіданні свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав в повному обсязі та пояснив, що 01 серпня 2024 року він поїхав разом зі своєю дружиною відпочивати на берег річки Мокра Сура в районі в с. Богданівка Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області, а оскільки дружила захотіла скуштувати раків, то він поїхав додому, де узяв сітку та почав ловити раків за допомогою цієї сітки. Денну норму вилову раків він не знав, а тому вилов їх 140 штук. Після чого до нього підійшли працівники рибгоспу та склали протокол.

Цивільний позов обвинувачений категорично не визнав з тих підстав, що всі виловлені ним раки були відпущені в природне середовище, а тому вважав, що своїми діями він не завдав будь-якої шкоди навколишньому природному середовищу. Під час судових дебатів свою вину у вчиненні проступку визнав.

Представник потерпілого ОСОБА_6 в судовому засіданні 22 січня 2025 року цивільний позов підтримала та пояснила на його обґрунтування, що розрахунок завданих діями ОСОБА_3 збитків здійснювався відповідно до положень постанови КМУ від 29 вересня 2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову) знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів». Згідно «Правил любительського і спортивного рибальства» дозволено вилов 30 раків на добу однією особою, а відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» у разі вилучення незаконно добутих живих тварин, повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище. Зазначила, що збитки розраховуються незалежно від того, чи були раки випущені в природне середовище. Просила стягнути з ОСОБА_3 466 480 гривень 00 копійок завданих збитків.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Статтею 92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, зокрема - події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення покладається на слідчого, прокурора.

Суд вважає, що вина ОСОБА_3 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України доведена в повному обсязі наступними доказами, які були безпосередньо досліджені судом:

-витягом з ЄРДР від 02 серпня 2024 року, яким підтверджується факт внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення;

-рапортом від 01 серпня 2024 року, яким також підтверджується факт вчинення кримінального правопорушення;

-протоколом огляду місця події від 01 серпня 2024 року з таблицею зображень до нього, згідно якого 01 серпня 2024 року на березі р. Мокра Сура, розташованому в с. Богданівка Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області за координатами 48.27008, 34.79564, було виявлено ОСОБА_3 , 140 виловлених ним раків та одну жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм;

-постановою про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 02 серпня 2024 року, якою жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм було визнано речовим доказом та передано на зберігання до ВП № 1;

-постановою про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 02 серпня 2024 року, якою 140 живих раків було визнано речовим доказом та постановлено повернути в природне середовище;

-ухвалою слідчого судді від 06 серпня 2024 року про арешт жилкової сітки «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм;

-заявою та постановою про залучення Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області в якості потерпілого;

-протоколом огляду від 13 серпня 2024 року та CD-R диском, згідно якого було оглянуто відеозапис з нагрудної відеокамери головного державного інспектора відділу охорони Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області за координатами 48.27008, 34.79564 на якому зафіксовано ОСОБА_3 , який використовуючи заборонене знаряддя для лову здійснив вилов водних живих біоресурсів з р. Мокра Сура;

-постановою про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 13 серпня 2024 року, якою фрагмент відеозапису з CD-R диску було визнано речовим доказом;

-висновком експерта № СЕ-19/105-24/5781-ФХЕД від 03 вересня 2024 року, згідно якого розмір екологічного збитку (шкоди), заподіяної внаслідок незаконного вилову раків 01 серпня 2024 року на березі р. Мокра Сура в кількості 140 штук становить 466 480 гривень 00 копійок, а завдана шкода є істотною;

-протоколом проведення слідчого експерименту від 18 вересня 2024 року з фото таблицею до нього, згідно якого ОСОБА_3 добровільно показав, яким чином здійснював вилов раків.

Суд вважає, що зібрані та надані суду докази як кожний окремо, так і у сукупності, дозволяють зробити однозначний висновок «поза розумним сумнівом» про доведеність вини ОСОБА_3 у вчиненні проступку, який передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, тобто незаконне зайняття іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, оскільки обвинувачений здійснював вилов раків як забороненим способом, тобто із застосуванням забороненого знаряддя лову, так і виловив раків понад встановлену добову норму, що і входить в поняття незаконності зайняття іншим водним добувним промислом.

Розмір завданого збитку становить 466 480 гривень 00 копійок, а її істотність підтверджується висновком експерта від 03 вересня 2024 року (а.с.127).

Показання обвинуваченого повністю узгоджуються з письмовими доказами, які були досліджені судом.

Тому, згідно вимог ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінив кожний доказ з точки зору належності, достатніми для висновку про повну доведеність вини ОСОБА_3 у пред`явленому обвинуваченні.

Стороною обвинувачення в обвинувальному акті як обставину, яка пом`якшує покарання зазначено - щире каяття. Обставини, які обтяжують покарання - не встановлені.

Суд, оцінивши позицію обвинуваченого до скоєного вважає, що в даній справі відсутня така обставина, яка пом`якшує покарання щире каяття, оскільки щире каяття, характеризуючи ставлення винної особи до вчиненого ним кримінального правопорушення означає, що особа визнає свою вину, дає правдиві показання, щиро жалкує про вчинене, негативно оцінює вчинене, бажає виправити ситуацію, що склалася, демонструє готовність понести заслужене покарання. Однак, суд не встановив усіх цих ознак під час розгляду справи та вважає, що така обставина, яка пом`якшує покарання - відсутня.

Також суд вважає, що в даній справі відсутні обставини, які обтяжують покарання.

При призначенні покарання обвинуваченому ОСОБА_3 згідно з вимогами ст.ст. 65-67 КК України та роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання», суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України є проступком, особу обвинуваченого, який раніше не судимий, не перебуває в реєстрі наркологічних психіатричних хворих, є інвалідом ІІІ групи у зв`язку із захворюванням, пов`язаним з військовою службою, а також обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Відповідно до ч. 2 ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових злочинів, як засудженими, так і іншими особами.

Суд, вирішуючи питання про призначення покарання ОСОБА_3 , реалізовуючи принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання вважає, що виправлення обвинуваченого в даному випадку можливе без його ізоляції від суспільства, а тому вважає, що призначення покарання у вигляді пробаційного нагляду строком на один рік, про що також просив прокурор в дебатах, буде достатнім для його виправлення.

Підстави для застосування правил ст. ст. 69, 69? ,75 КК України відсутні.

Призначення більш м`якого покарання у вигляді штрафу є недоцільним з огляду на відсутність щирого каяття, а більш суворих видів покарання - є недоцільним з огляду на обставини справи.

Вирішуючи цивільний позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням в сумі 466 480 гривень 00 копійок суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 129 КПК України ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю чи частково чи відмовляє в ньому.

До початку судового розгляду Державне агентство меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області подало цивільний позов, згідно якого просили стягнути з обвинуваченого 466 480 гривень 00 копійок завданих збитків (а.с.15-30).

Представник цивільного позивача ОСОБА_6 в судовому засіданні 22 січня 2025 року цивільний позов підтримала та просила його задовольнити. Обвинувачений проти цивільного позову заперечував.

Відповідно до ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Законом України «Про тваринний світ» передбачено, що об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3); громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10); відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63).

Завдання ОСОБА_3 збитків на суму 466 480 гривень 00 копійок в результаті вчиненого кримінального правопорушення підтверджено відповідним Висновком, а згідно позиції ВС, яка викладена в постанові від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17, для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

Суд вважає, що факт завдання обвинуваченим збитків рибному господарству України у розмірі 466 480 гривень 00 копійок підтверджений протоколом № 000750 про адміністративне правопорушення від 01 серпня 2024 року, описом знарядь незаконного добування водних живих ресурсів від 01 серпня 2024 року, які були складені при вилученні у ОСОБА_3 раків та сітки, а також Висновком експерта № СЕ-19/105-24/5781-ФХЕД від 03 вересня 2024 року, згідно якого розмір екологічного збитку (шкоди), заподіяної внаслідок незаконного вилову раків 01 серпня 2024 року на березі р. Мокра Сура в кількості 140 штук становить 466 480 гривень 00 копійок, а завдана шкода є істотною.

Тому суд вважає, що цивільний позов підлягає задоволенню, оскільки згідно Положення про Управління (а.с.20-25) основним завданням Управління є реалізація повноважень у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.

Суд не приймає посилання обвинуваченого стосовно того, що виловлені ним 140 раків були в той же день випущені в природне середовище, оскільки вказане на думку суду не може свідчити на користь того, що такими діями обвинуваченого не було завдано шкоду навколишньому природному середовищу, у зв`язку з тим, що подальша доля раків, які були спочатку примусово вилучені з середовища свого проживання, а потім через деякий час знову повернуті не відома. Саме тому в такому разі суд при вирішення цивільного позову виходить з даних, які вказані у Висновку експертизи.

При вирішенні долі речових доказів суд враховує положення ч. 9 ст. 100 КПК України, згідно якої питання про долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Згідно постанови про визнання речових доказів і передачу їх на зберігання від 13 серпня 2024 року диск CD-R з маркуванням по центру № 05473, було визнано речовим доказом. Вказаний речовий доказ слід залишити на зберігання в матеріалах справи.

Постановою про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 02 серпня 2024 року було визнано речовим доказом жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм було визнано речовим доказом та передано на зберігання до ВП № 1, яка була арештована згідно ухвали слідчого судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 06 серпня 2024 року. Суд вважає, що оскільки така сітка є забороненим знаряддям лову, тому вважає за доцільне скасувати арешт та знищити її.

Також постановою про приєднання предметів до кримінального провадження як речових доказів від 02 серпня 2024 року було визнано речовим доказом 140 живих раків, які були повернуті в природне середовище.

Згідно ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» вказані раки були випущені в природне середовище з метою вжиття заходів щодо збереження вилучених водних біоресурсів. Тому суд вважає, що такі речові докази слід залишити в природному середовищі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 124 КПК України, у разі ухвалення обвинувального вироку, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Згідно довідки про витрати на проведення експертизи від 03 вересня 2024 року по даному кримінальному провадженню, витрати на залучення експертів склали 4 165 гривень 04 копійки. Вказані витрати підлягають стягненню з обвинуваченого.

Запобіжний захід по даному кримінальному провадженню стосовно обвинуваченого не обирався.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 349, 373, 374 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати ОСОБА_3 винуватим у пред`явленому обвинуваченні за ч. 1 ст. 249 КК України та призначити покарання у виді пробаційного нагляду строком на 1 (один) рік.

Покласти на ОСОБА_3 на період пробаційного нагляду такі обов`язки:

1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Державне агентство з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм), - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Державне агентство з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм) завдані кримінальним правопорушенням збитки в розмірі 466 480 (чотириста шістдесят шість тисяч чотириста вісімдесят) гривень 00 копійок.

Скасувати арешт, накладений згідно ухвали слідчого судді Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 06 серпня 2024 року на сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм, власником якої є ОСОБА_3 .

Речові докази:

-диск CD-R з маркуванням по центру № 05473, який визнаний речовим доказом згідно постанови від 13 серпня 2024 року - залишити на зберігання в матеріалах справи;

-140 (сто сорок) раків, які були передані на зберігання до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області та випущені у живому вигляді у водойму р. Мокра Сура залишити в природному середовищі;

-одну жилкову сітку «хапка», довжиною 2,45 м, шириною 1,28 м, вічко 20х20 мм, власником якої є ОСОБА_3 знищити.

Стягнути з ОСОБА_3 4 165 (чотири тисячі сто шістдесят п`ять) гривень 04 копійки документально підтверджених витрат на залучення експертів в дохід державного бюджету.

Заходи забезпечення кримінального провадження в даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 , а саме запобіжний захід до набрання вироком законної сили не застосовувався.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити прокурору, обвинуваченому, направити представнику потерпілого.

Суддя ОСОБА_1