Справа № 216/2353/25
Провадження № 1-кс/216/819/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

07 квітня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000094 від 03.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, яке мотивоване таким.

Сектором дізнання Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000094 від 03.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.04.2025 на лінію «102» надійшло повідомлення від поліцейського сектору водної поліції про те, що на березі річки Інгулець, с. Кудашівка у Криворізькому районі Дніпропетровської області виявлено факт незаконного заняття рибним добувним промислом.

Виїздом СОГ Криворізького РУП на місце події за координатами (47.964043, 33.139496) виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біля якого знаходились 3 жилкові риболовні сітки довжиною 70 м, висотою 1,8 м, вічко 45 мм кожна сітка, надувний гумовий човен зеленого кольору «kolibri» з одним веслом та біоресурси, а саме риба: виду лящ - 3 штуки, виду карась - 25 штук, виду плітка - 39 штук. Сума завданих збитків встановлюється.

В подальшому опитаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 пояснив, що 02.04.2024 о 21:00 год. він на його гумовому човні встановив в річці Інгулець на Карачунівському водосховищі біля турбази «Світанок» між селами Кудашівка та Христофорівка три сітки вічком 45 мм. Після цього, 03.04.2025 близько 02:00 год. ОСОБА_4 на човні приплив знімати сітки та в цей час його спіймала рибна охорона.

03.04.2025 постановою дізнавача визнано 3 жилкові риболовні сітки довжиною 70 м., висотою 1, 8 м., вічко 45 мм. кожна сітка, надувний гумовий човен зеленого кольору «kolibri» з одним веслом та біоресурси, а саме риба: виду лящ - 3 штуки, виду карась - 25 штук, виду плітка - 39 штук, речовими доказами у кримінальному провадженні.

Вилучені під час огляду вищевказані речі мають суттєве значення в доказуванні у кримінальному провадженні № 0000094 від 03.04.2025.

Таким-чином, беручи до уваги вищезазначене з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, виявлених та вилучених в ході проведення огляду місця події, які є важливими доказами по справі та несуть на собі сліди про скоєння кримінального правопорушення, керуючись ст.ст. 40, 98, 131, 132, 170-171, 237 КПК України, прокурор звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі, наполягав на його задоволенні.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання прокурора у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечував.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього прокурором документами, а саме: копією витягу з ЄРДР № 0000094 від 03.04.2025 року, копією протоколу огляду місця події від 03.04.2025 року; копіями письмових пояснень ОСОБА_4 .

03 квітня 2025 року дізнавачем СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 винесено постанову про визнання в якості речових доказів 3 жилкові риболовні сітки довжиною 70 м., висотою 1,8 м., вічко 45 мм. кожна сітка, надувний гумовий човен зеленого кольору «kolibri» з одним веслом та біоресурси, а саме риба: виду лящ - 3 штуки, виду карась - 25 штук, виду плітка - 39 штук.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними прокурором підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000094 від 03.04.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час огляду місця події 03.04.2025 року: 3 жилкові риболовні сітки довжиною 70 м., висотою 1,8 м., вічко 45 мм. кожна сітка, надувний гумовий човен зеленого кольору «kolibri» з одним веслом та біоресурси, а саме риба: виду лящ - 3 штуки, виду карась - 25 штук, виду плітка - 39 штук.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1