Провадження 1-кп/193/13/25
В И Р О К

іменем України

03 березня 2025 року сел.Софіївка

Софіївський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7

представника потерпілого ОСОБА_8 ,

обвинуваченого - ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 01 червня 2022 року, за обвинуваченням

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Веселе Поле, Криворізького (Софіївського) району, Дніпропетровської області, з повною середньою освітою, не одруженого, військовозобов`язаного, на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, працюючого УЗД, монтером колій, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 12 травня 2022 року о 22:00 год., переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, запровадженого на території України Законом України Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-ІХ від 24.02.2022, перебуваючи поблизу огородженої території нежитлової будівлі Майстерні ПТО, розташованої за адресою: с. Веселе Поле вул. Широка, 9 А, Криворізького району Дніпропетровської області, власником якої згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Софіївське бюро технічної інвентаризації» № 20819308 від 05.11.2008 є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , скориставшись тим, що його дії несуть таємний характер та за ним ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, переліз через бетонний паркан та за допомогою металевого лому, що приніс з собою відігнув грати вікна нежитлової будівлі Майстерні ПТО та в подальшому використовуючи власну фізичну силу вилучив зазначене вікно з віконного отвору та потрапив в середину будівлі. Перебуваючи в будівлі майстерні ПТО ОСОБА_9 таємно, з корисливих мотивів, викрав якір від електродвигуна, потужністю 1,5 кВт., два якорі від електродвигуна, потужністю по 4,4 кВт. кожен, якір від електродвигуна, потужністю 7,5 кВт., та металевим шнеком з пресу сирого віджиму олії, після чого місце вчинення злочину з викраденим майном покинув, розпорядившись ним на власний розсуд. Таким чином ОСОБА_9 своїми умисними діями, спричинив потерпілому ОСОБА_7 , матеріальний збиток на загальну суму 2260,00 гривень 00 копійок.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_9 свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав. Пояснив, що у 2022 році, дату не пам`ятає, він проживав по АДРЕСА_2 , близько 22-23 години пішов в сторону олійниці по АДРЕСА_1 . Був одягнений в джинси, калоші, вітровку, шапку. Із собою взяв перчатки та коротенький ломик. Огорожену територію олійниці обійшов з тільної сторони, щоб сусіди і люди з вулиці не побачили. Був в стані алкогольного сп`яніння. Територія огорожена парканом, з колючою проволокою, яка була піднята в одному місці. Плити з яких зроблено паркан в виступами, по яким він переліз через нього. Територія не освітлюється, собак немає, охорони немає, він був впевнений, що камери спостереження давно не працюють. Пояснив, що вони висять вже 10 років. Хотів знайти щось металеве та отримати гроші. Лом узяв, оскільки з вулиці видно вікно на якому є решітка. Зняв віконну раму, поставив її рядом, підігнув ломом решітку і проник у приміщення олійниці. Із собою був телефон, яким він періодично підсвічував та оглядав навкруги. У першому приміщенні були розібрані двигуни, різний мотлох. Під стіною стояв шнек. Він взяв 3 або 4 якорі від двигунів та шнек. Далі, відкрив з нутрі одну створу воріт і вийшов через неї. По черзі виніс та поклав рядом вкрадене і ломик. Зачинив ворота ззовні та підпер цеглою. По черзі переніс вкрадене до паркану, останнім ніс шнек з ломом. Перед тим, як покинути територію поставив на місце віконну раму. Також з приміщення олійниці взяв металеву драбину, за допомогою якої, через паркан, перекинув двигуни та шнек. Драбину повернув на місце. Сам переліз паркан і, по черзі п`ять разів відносив вкрадене додому. Більше він на території олійниці не був. Далі він двигуни та шнек поклав у гараж, який не зачиняється. Також пояснив, що він тоді знаходився в стані алкогольного сп`яніння кілька днів. Можливо, наступного ранку він пішов до друга вживати алкогольні напої. Там його знайшли працівники поліції, привезли додому і він видав вкрадене майно добровільно. Все розказав, сприяв слідству, повернув вкрадене. Також пояснив, що його мати потерпілому сплатила 12000 гривень у відрахування пошкодженого дерев`яного вікна. Але пояснив, що вікно він демонтував неушкодженим та після крадіжки встановив неушкодженим. Щиро каявся у вчиненому. Цивільний позов в розмірі 233769 гривень не визнав, бо тих речей, які означив потерпілий він не чіпав, де вони він не знає, пояснив, що він нічого не розбирав, не розкручував, в автомобілях не знається. Вважав, що олійниця не працює, останні раз вона робила, коли йому було 7 років, власника звали ОСОБА_10 . Дату уточнити не зміг. Драбина приблизно 3-4 м, паркан заввишки 2 м. про крадіжку нікому не розповідав. Крадіжку скоїв самостійно, з власної ініціативи. Куди здавати метал не знав, після того, як назбирав би ще металу, знайшов би, куди реалізувати.

Окрім показань обвинуваченого в судовому засіданні, його вина підтверджується такими дослідженими в ході судового розгляду доказами.

Так, згідно протоколу прийняття зави про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 13 травня 2022 року потерпілий ОСОБА_7 повідомив про вчинення крадіжки майна з нежитлової будівлі майстерні ПТО, за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу огляду місця події від 13 травня 2022 року було оглянуто територію недіючої олійниці, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі нежитлову будівлю -майстерню ПТО.

Відповідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКПО «Софіївське бюро технічно інвентаризації» №20819308 від 05.11.2008 власником нежитлової будівлі, майстерні ПТО, є ОСОБА_7 .

Показами потерпілого ОСОБА_7 , який в судовому засіданні пояснив, що 12.05.2022 року йому зателефонувала ОСОБА_11 та повідомила, що на території АДРЕСА_3 , яка перебуває у його власності відчинені складські вхідні двері. Також пояснив, що він є ФОП і з 2008 року йому належить територія олійниці за вищевказаною адресою. Викликали поліцію. Коли він приїхав 13.05.2022 року, він побачив, розібрані ворота, пошкоджене авто, було витягнуте вікно, розібраний зварювальний апарат. Йому повернули якорі. Працівники поліції всі обставини не описали, внесли тільки якорі від двигунів. На території було відеоспостереження. Олійниця в останнє працювала у 2019 році. Також пояснив, що відеозаписи з камер час від часу знімалися, по периметру були встановлені камери. Охорони на території не було, приглядали сусіди, був собака. В останнє він був на підприємстві приблизно січень-лютий 2022 року. Також, потерпілий пояснив, що на його думку обвинувачений не міг сам зробити дане кримінальне правопорушення, вважає, що сума шкоди складає 233769 грн. із сумою, визначеною в обвинувальному акті не згоден. Пояснив, що у заяві про злочин зазначив суму 2260 грн. та майно саме на таку суму, оскільки розраховував на погашення суми в позасудовому порядку.

Допитом свідка ОСОБА_11 , яка в судовому засіданні пояснила, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з чоловіком. Поряд з їхнім домоволодінням, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться приміщення майстерні ПТО, за яким вона спостерігала. 12 травня 2022 року близько о 20:30 годині вона разом з чоловіком повернулися додому та помітили , що на території майстерні ПТО відчинені вхідні двері у складі та відразу зателефонували ОСОБА_7 та повідомили про дану подію. На даній території ніяких підозрілих та поряд з даним приміщенням нікого не бачила.

Допитом в судовому засіданні свідка ОСОБА_12 , який пояснив, що був понятим при проведенні слідчого експерименту 10.06.2022 року, під час якого ОСОБА_9 пояснив, як він проник у приміщення олійниці та викрав метал. Потерпілого ОСОБА_7 при проведенні слідчого експеримента не було.

Свідок ОСОБА_13 в судовому засіданні пояснила, що була запрошена дільничним для участі у слідчому експерименті 10.06.2022 року під час якого ОСОБА_9 продемонстрував як він проник у приміщення та вкрав метал. Потерпілого ОСОБА_7 при проведенні експерименту не було.

Свідок ОСОБА_14 в судовому засіданні пояснила, що дату не пам`ятає, вона приймала участь у слідчій дії за місцем мешкання ОСОБА_9 , другим понятим був ОСОБА_12 . Також були присутні ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та її співмешканець ОСОБА_15 викрадене майно, яке вилучено у ОСОБА_9 вона бачила. Назву їх не знає. ОСОБА_16 також був присутній.

Свідок ОСОБА_16 в судовому засіданні пояснив, що у минулому році, дату не пам`ятає він проник на територію олійниці та викрав майно. За даною крадіжкою відносно нього розглядається кримінальна справа. Після крадіжки він захворів на перелам ноги і півтора місяці знаходився у гіпсі. Потім, знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, він розповів про це племіннику - обвинуваченому. Також пояснив, що йому було невідомо про крадіжку, яку скоїв ОСОБА_9 , бо він сховав вкрадене в гаражі, в який він доступу не мав за адресою АДРЕСА_2 . Про крадіжку він дізнався від працівників поліції. Коли проводили слідчі дії, знайшли в гаражі металеві якорі. При проведенні слідчого експерименту потерпілого не було.

Згідно заяви ОСОБА_9 від 04 червня 2022 року, ОСОБА_9 добровільно видав для огляду та вилучення працівникам поліції майно, яке він 12.05.2022 викрав з приватної території ОСОБА_7 в АДРЕСА_1 , а саме: чотири електродвигуна та металевий шнек з пресу сирого віджиму олії.(а.к.п.21)

Згідно протоколу огляду предмета від 04.06.2022, старшим слідчим ВП №9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_17 , в присутності понятих: ОСОБА_18 та ОСОБА_12 , за участю особи, що видала майно- ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , об`єктом огляду майна, яке добровільно надав для огляду та вилучення ОСОБА_19 , є чотири якорі від електродвигунів та металевий шнек з пресу сирого віджиму олії.(а.к.п.22-24)

Постановою старшого слідчого відділення поліції №9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції від 04 червня 2022 року були визнані речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000078 -один якір від електродвигуна, потужністю 1,5 кВт; два якорі від електродвигуна, потужністю 4,4 кВт; один якір від ектродвигуна, потужністю 7,5 кВт; металевий шнек з пресу сирого віджиму.(а.к.п. 25)

Відповідно розписки ОСОБА_7 від 04 червня 2022 року, ОСОБА_7 отримав від працівників поліції майно, яке було викрадене з його території в АДРЕСА_1 , а саме: чотири якорі від електродвигунів та металевий шнек з пресу сирого віджиму олії. Майно без механічних пошкоджень. (а.к.п.26)

Відповідно до висновку експерта судово-товарознавчої експертизи №1343/22 від 03.06.2022, ринкова вартість, досліджувальних об`єктів, з урахуванням ПДВ станом на 12.05.2022 становила: один якір від електродвигуна, потужністю 1,5 кВт., бувший у використанні -320,00 грн.; два якорі від електродвигуна, потужністю 4,4 кВт., бувший у використанні -960 грн.; один якір від ектродвигуна, потужністю 7,5 кВт., бувший у використанні -480,00 грн.; металевий шнек з пресу сирого віджиму олії, бувший у використанні-500 грн. (а.к.п.28-31)

Протоколом слідчого експерименту від 10 червня 2022 року, відповідно якого слідчим експериментом встановлено: 12 травня 2022 року приблизно о 22:00 годині ОСОБА_9 , реалізуючи умисел на вчинення крадіжки, переліз через огорожу у вигляді бетонних плит до території потерпілого ОСОБА_7 в АДРЕСА_1 . Потім підозрюваний попрямував до приміщення майстерні, де з тильного боку за допомогою фрагменту лому, що приніс з собою, відігнув металеві грати вікна, та в подальшому дане вікно вилучив з віконного отвору і заліз в середину. Там, ОСОБА_9 на полозі побачив чотири якорі від електродвигунів та металевий шнек, якими заволодів та відчинивши двері майстерні покинув, після чого попрямував до паркану, через який проникав до території . При цьому фрагмент лому, підозрюваний викинув по дорозі, за межами території потерпілого (а.к.п.44-46).

Ухвалою Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 05.05.2023 року доручено проведення додаткового слідчого експерименту за участі обвинуваченого та потерпілого для встановлення механізму скоєння злочину одноособово ОСОБА_9 .

Протоколом додаткового слідчого експерименту від 05.06.2023 року відтворено обставини та події крадіжки майна ОСОБА_9 , з огородженої території нежитлової будівлі Майстерні ПТО, розташованої за адресою: с. Веселе Поле вул. Широка, 9 А, Криворізького району Дніпропетровської області, власником якої згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно ОКП «Софіївське бюро технічної інвентаризації» № 20819308 від 05.11.2008 є ОСОБА_7 . Обвинуваченим продемонстровано механізм та обставини викрадення ним якоря від електродвигуна, потужністю 1,5 кВт., двох якорів від електродвигуна, потужністю по 4,4 кВт. кожен, якоря від електродвигуна, потужністю 7,5 кВт., та металевого шнеку з пресу сирого віджиму олії. (т. 1 а.с. 183-185)

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд визнає їх належними, допустимими та достовірними. При цьому, досліджені докази, а саме: показання в судовому засіданні обвинуваченого, свідків, протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від потерпілого, протокол огляду місця події, протоколи огляду предметів, висновок судово-товарознавчої експертизи, узгоджуються між собою і в своїй сукупності доводять подію кримінального правопорушення, вину ОСОБА_9 в його вчиненні, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також є достатніми для прийняття законного та обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні.

Ухвалою Софіївського районного суду від 01.08.2022 року у задоволенні клопотання від 29.07.2022 про призначення експертизи визначення вартості майна відмовлено. (т. 1 а.с.51-52)

У задоволенні клопотання по повернення обвинувального акту потерпілого від 04.08.2022 повернуто у зв`язку із порушенням стадії подання.

Потерпілим повторно заявлено клопотання про призначення експертизи встановлення вартості майна від 09.09.2022 року, із зобов`язання надання відповідних документів щодо майна та допиту у якості свідка ОСОБА_20 , колишнього власника майна.

У зв`язку з неявкою представника потерпілого, неявкою свідка потерпілого - ОСОБА_20 ,, ненаданням відповідних документів справа неодноразово відкладалася протягом 2023-2024 рр.

В судове засідання 03.03.2025 потерпілий, представник потерпілого не з`явилися. Причин неявки суду не повідомили. Клопотань про неможливість участі не подано..

Враховуючи обставини, суд вважає, повторне клопотання про призначення експертизи встановлення вартості майна від 09.09.2022 року таким, що не підлягає задоволенню згідно ухвали Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 03.03.2025 року.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні повністю доведена вина ОСОБА_9 в таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану, і його дії вірно кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України.

Під час прийняття участі в судовому засіданні потерпілим підтримано цивільний позов позов на суму 233769 грн.

Прокурор зазначив, що задоволенню цивільний позов не підлягає, оскільки майнова шкода в такому розмірі матеріалами кримінального провадження не встановлена та потерпілим не заявлялася в такому об`ємі.

Обвинувачений ОСОБА_9 позовні вимоги визнав об`ємі обвинувального акту в розмірі 2260 грн.

Цивільний позов розглядається за правилами ЦПК України. ВГСУ від 07 липня 2016 року у справі № 910/21819/15 підкреслив, що підставою для відкладення є не відсутність представника сторони, а саме неможливість вирішити спір у судовому засіданні, тобто відкладення справи є правом, а не обов`язком суду.

Суд, вислухавши думки учасників судового розгляду, вважає, що відсутні правові підстави для задоволення цивільного позову ОСОБА_7 з огляду на таке.

Вирішуючи заявлений цивільний позов та розмір заявлених вимог щодо відшкодування шкоди, суд враховує наступне.

У відповідності з п.2 ч.3 ст.374 КПК України у мотивувальній частині вироку зазначаються підстави для задоволення цивільного позову або відмови у ньому, залишення його без розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Сутність інституту цивільного позову у кримінальному провадженні закладена в положенні ч. 5 ст. 128 КПК України.

Зміст даної норми закону зводиться до того, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими Кримінальним процесуальним кодексом України, а в тих відносинах, що не регулюються даним кодексом, застосовується положення Цивільного процесуального кодексу України.

Втім, застосування цивільного процесуального законодавства можливе за умов, якщо вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Законодавець вимагає дотримуватись певного процесуального балансу між кримінальним та цивільним процесуальним законодавством.

Мовиться про співвідношення процедур кримінального процесу та вимог, які ставляться до цивільного позову з точки зору його змісту, використання процесуальних прав сторін, строків позовної давності, порядку подання доказів та інших вимог, а також рішень, які можуть бути прийняті судом.

В першу чергу треба звернути увагу на те, що існує диспозитивне правило, за яким особа, якій злочином завдано моральної або майнової шкоди, може звернутися з цивільним позовом або ж на стадії досудового розслідування або під час судового розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Разом з цим ч.1 ст.76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч.2 ст.76 ЦПК України).

Частиною 2 ст.77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею ст.81 ЦПК України встановлено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5,6 ст.81 ЦПК України).

ОСОБА_7 згідно цивільного позову просить стягнути з ОСОБА_9 матеріальну шкоду у розмірі 233769 грн., що не доведено жодним належним та допустимим доказом. Суд не бере до уваги пояснення потерпілого ОСОБА_7 про необізнаність та введення його в оману слідчим, оскільки, згідно заяви про скоєння злочину, ним особисто в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 13.05.2022 року та протоколу допиту потерпілого із попередженням про кримінальну відповідальність , заявлено, що 15.02.2022 по 13.05.2022 року невстановлена особа проникла на огороджену територію в АДРЕСА_1 та здійснила крадіжку 4 якорів від електродвигунів, а також металевий шнек.(а.к.п.17) Крадіжка майна з офісу виділена в інше провадження за обвинуваченням ОСОБА_16 .

Так, Цивільний процесуальний кодекс України містить одну з обов`язкових вимог позовної заяви - докази, які підтверджують обставини такого позову.

Важливо врахувати, що тягар доведення обставин позовної заяви, лежить на цивільному позивачеві, тому слід врахувати наступне правило: «Матеріали кримінального провадження не можуть підміняти докази, які повинні долучатися до цивільного позову у кримінальному провадженні на підтвердження його обставин».

При цьому, матеріали провадження не містять будь-який належних та допустимих доказів понесення ним матеріальних збитків саме на вказану суму.

Крім того, виходячи з системного тлумачення положень ч. 5 ст. 177 ЦПК України та ч. 3 ст. 291 КПК України можна дійти висновку, що докази на підтвердження цивільного позову повинні бути також відкриті сторонам кримінального провадження, адже суд не може приймати до розгляду докази, які не були відкриті стороні захисту під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Після вручення обвинувального акту обвинуваченому досить важливо перевірити, чи міститься у акті вказівка на подання цивільного позову, розміру збитків та чи вказаний цивільний позов як додаток в обвинувальному акті.

За відсутності дотримання таких умов, буде неприпустимим задоволення цивільного позову , оскільки вимоги щодо меж судового розгляду, закріплені в ст. 337 КПК України, не дозволяють виходити за межі висунутого обвинувачення згідно обвинувального акту.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що цивільним позивачем не доведено факт спричинення ОСОБА_7 матеріальних збитків на вказану суму в розмірі 233769 грн., як на стадії досудового розслідування так і при судовому розгляді, як не доведено, що вона взагалі понесла будь-які витрати в результаті вказаного кримінального правопорушення, а отже позов задоволенню не підлягає.

Суд, відповідно до судового рішення ВС/КГС у справі № 904/8549/17 від 11 липня 2018 року, зазначає, що наданий потерпілим акт інвентаризації від 16.07.2019 року з переліком майна не є допустимим доказом, оскільки не засвідчений належним чином п. 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.23 року «ДСТУ 4163-2003».

Потерпілому в судовому засіданні було роз`яснено право на звернення до відповідних органів із заявою про крадіжку інших матеріальних цінностей, про які ним заявлено в судовому засіданні.

Досягнення позитивного результату для цивільного позивача можливо тільки за умови своєчасного пред`явлення позову, автономної роботи зі збору доказів на його обґрунтування та обов`язкове дотримання умов цивільного процесуального законодавства за формою і змістом позовної заяви.

Отже, враховуючи відсутність підстав для задоволення цивільного позову, судом встановлено, що шкода, яка заподіяна потерпілому ОСОБА_7 складає 2260 грн.

Враховуючи вищевикладене, цивільний позов потерпілого ОСОБА_21 , не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні, обвинувачений звернувся до суду з клопотанням в якому просив закрити кримінальне провадження щодо нього у зв`язку з декриміналізацією інкримінованого йому правопорушення.

Прокурор ОСОБА_6 зазначив, що є підстави для перекваліфікації на ч.1ст.162 КК України, оскільки це не буде погіршувати становище обвинуваченого. З чим погодився обвинувачений ОСОБА_9 .

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд встановив наступне.

Згідно ч. 2 ст. 4КК України кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Водночас суд ураховує, що на день розгляду даної справи, а саме 03.03.2025 набули чинності зміни до законодавства України, що вплинули на розмір матеріальної шкоди, за заподіяння якої настає кримінальна відповідальність за крадіжку. Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ІХвід 18.07.2024 внесено зміни, зокрема, до ст.51КУпАП «Дрібне викрадення чужого майна», яку викладено в новій редакції. Даною статтею передбачена адміністративна відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Для кваліфікації кримінальних та адміністративних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПКУдля відповідного року. Підпунктом 169.1.1 статті 169 визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року. У 2022 році сума за дрібне викрадення майна складає 2481 грн.

Оскільки вартість викраденого ОСОБА_9 майна на час вчинення діяння становила 2260 гривень, що не перевищує суми соціальної пільги та 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, до цього діяння має застосовуватися ст.5КК України, згідно якої: закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Відповідно до вимог п. 4-1 ч.1 ст. 284КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Однак, діяння ОСОБА_9 вчинене з проникненням у інше приміщення.

Згідно із абзацами 1, 2 пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини проти власності» від 6 листопада 2009 року №10 сформульовано таке правило кваліфікації: крадіжка, грабіж або розбій, поєднані з незаконним проникненням до житла, іншого приміщення чи сховища кваліфікуються відповідно за ч. 3 ст.185, ч. 3 ст.186, ч. 3 ст.187 КК. Додатково за ст.162КК такі дії кваліфікувати не потрібно. Якщо незаконне проникнення до житла, іншого приміщення чи сховища поєднане зі вчиненням крадіжки, кримінальну відповідальність за яку з огляду на вартість викраденого законом не передбачено, вчинене належить кваліфікувати за ст. 162 КК.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що дії обвинуваченого ОСОБА_9 підлягають кваліфікації за ч. 1ст. 162 ККУкраїни.

Частиною 3 ст. 337 КПК встановлено, що з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження.

Кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваного мінімуму доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі (ч. 1ст. 12 КК).

З огляду на зміст ч. 1ст.162 КК України дії, кваліфіковані за цією нормою, на відміну від кваліфікованих за ч. 4ст.185 КК України, є кримінальним проступком, а тому їх перекваліфікація покращує становище засудженого.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для кваліфікації дій ОСОБА_9 за ч. 1ст. 162 КК, суд виходить із фактичних обставин.

Об`єктивна сторонаст. 162 КК полягає, серед іншого, в незаконному проникненні до житла чи іншого володіння особи, зокрема, у незаконному проникненні до приміщення.

Під незаконним проникненням до житла чи іншого володіння особи потрібно розуміти будь-яке вторгнення, здійснене всупереч волі законного володільця, за відсутності визначених законом підстав чи з порушенням у встановленому законом порядку.

Судом встановлено, що ОСОБА_9 усвідомлював, що інше приміщення, до якого він протиправно проник, перебуває у володінні іншої особи.

На підставі наведеного, враховуючи положення ч. 3ст. 337 КПК, суд уважає за необхідне перекваліфікувати дії ОСОБА_9 із ч. 4 ст. 185 КК України на ч. 1ст.162 КК України - незаконне проникнення до іншого володіння особи, і призначити покарання в межах санкції цієї частини статті.

Така позиція суду узгоджується з висновком, викладеним у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21.

Призначаючи покарання обвинуваченому у відповідності зі ст. 65 КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Скоєне обвинуваченим ОСОБА_9 кримінальне правопорушення за ч. 1 ст.162КК України відповідно до ст.12КК України належить до категорії кримінальних проступків.

Призначаючи покарання обвинуваченому, суд керується вимогами статей 65-67 КК України, роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 24.10.2003 року «Про практику призначення судами кримінального покарання» і виходить з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.

Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_9 , згідно ст. 66 КК України, суд визнає щире каяття, відшкодування збитку.

Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_9 , згідно ст. 67 КК України, не встановлено.

При обранні міри покарання ОСОБА_9 , суд ураховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу обвинуваченого, який на обліку у лікаря-психіатра, лікаря-нарколога не перебуває, неодружений, працевлаштований УЗД монтер, згідно характеристики, наданої виконавчим комітетом Девладівської сільської ради 08 червня 2022 року, протягом січня-травня 2022 року на адміністративній комісії не розглядався, скарг від жителів села, сусідів на ОСОБА_9 до сільської ради не надходило раніше не судимий, та приходить до висновку, що покарання слід призначити у виді максимального (100 НМДГ) штрафу що передбачено санкцією ч. 1 ст. 162 КК України, оскільки саме таке покарання, на думку суду є справедливим, а також необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових злочинів.

Відповідно до досудової доповіді від 06.09.2022 на підставі характеризуючих даних, ризик вчинення повторного кримінального правопорушення оцінюється як середній, можливе виправлення ОСОБА_9 обвинуваченого без позбавлення чи обмеження волі можливе. У разі, якщо суд дійде висновку про можливість звільнення правопорушника від відбування покарання з випробуванням, орган пробації вважає доцільним покладання на правопорушника обов`язків, відповідно до ч.2 ст.76 КК України, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом пробації.

Судові витрати відсутні.

Запобіжний захід у даному кримінальному провадженні не обирався.

Долю речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Керуючись ч. 3 ст. 337, 368 - 370, 373, 374, 376, 392, 393, 395 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Перекваліфікувати дії ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ч. 4 ст. 185 КК України на ч. 1 ст.162 КК України.

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.

Провадження №0000078 від 01.06.2022 року за обвинувачення ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4ст.185 КК України, на підставі пункту 4-1 частини 1 статті 284 КПК України - закрити, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Запобіжний захід ОСОБА_9 до вступу вироку в законну силу не обирати.

Речові докази у кримінальному провадженні 4 якорі від електродвигунів, металевий шнек сирого віджиму, передані на відповідальне зберігання потерпілому залишити у власності ОСОБА_21 .

Матеріали кримінального провадження №0000078 від 01 червня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 ч.4 ст. 185 КК України на 67 аркушах зберігати при матеріалах кримінальної справи № 193/475/22, 1-кп/193/13/25.

На вирок може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду через Софіївський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення вироку.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

Суддя ОСОБА_1