ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/9824/24

Провадження № 11-сс/820/208/25

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_1 , розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_2 у справі 686/9824/24,

в с т а н о в и л а:

Встановлено, що 04.04.2023 на розгляд слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_2 про негайне відновлення прав людини на життя, власність і визнання його потерпілим.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 09.04.2024 ОСОБА_2 відмовлено у відкритті провадження за його скаргою від 09 квітня 2024 року про негайне відновлення прав людини на життя, власність та визнання його потерпілим.

Означену ухвалу слідчого судді ОСОБА_2 в апеляційному порядку оскаржено не було.

24.03.2025 до Хмельницького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_2 , в якій, як убачається з її змісту, він по суті заявляє відвід слідчому судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_3 , у кримінальній справі 686/9824/24, просить визнати його та ОСОБА_4 потерпілими, витребувати матеріали кримінальних справ № 686/9824/24, 686/2296/24, 686/8176/23.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам кримінального процесуального закону, суддя-доповідач приходить до висновку про необхідність відмови ОСОБА_2 у відкритті апеляційного провадження, за вказаною апеляційною скаргою, виходячи з таких підстав.

Частина 1 ст.24 КПК України встановлює, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно з ч. 3 ст. 392 КПК України, в апеляційному порядку, можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст.309 КПК України визначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, а саме: 1) відмова у наданні дозволу на затримання; 2) застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або відмову в його застосуванні; 3) продовження строку тримання під вартою або відмову в його продовженні; 4) застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або відмову в його застосуванні; 5) продовження строку домашнього арешту або відмову в його продовженні; 5-1) застосування запобіжного заходу у вигляді застави або про відмову в застосуванні такого заходу; 6) поміщення особи в приймальник-розподільник для дітей або відмову в такому поміщенні; 7) продовження строку тримання особи в приймальнику-розподільнику для дітей або відмову в його продовженні; 8) направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи або відмову у такому направленні; 9) арешт майна або відмову у ньому; 10) тимчасовий доступ до речей і документів, яким дозволено вилучення речей і документів, які посвідчують користування правом на здійснення підприємницької діяльності, або інших, за відсутності яких фізична особа - підприємець чи юридична особа позбавляються можливості здійснювати свою діяльність; 11) відсторонення від посади або відмову у ньому; 11-1) продовження відсторонення від посади; 12) відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування; 13) закриття кримінального провадження на підставі частини дев`ятої статті 284 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини 2 статті 309 КПК України, під час досудового розслідування також можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження або на рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження на підставі пункту 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження по ній.

З огляду на викладене, апеляційна скарга ОСОБА_2 , із зазначеними вимогами, не входить до переліку ухвал, визначених у ст. 309 КПК України, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Крім того, положеннями ст.ст. 75, 76, 80, 81, 82 КПК України, які регулюють підстави та порядок вирішення питання про відвід слідчого судді, судді у кримінальному провадженні, не передбачено розгляд апеляційним судом питання про відвід слідчого судді районного, міського суду, у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона, після початку кримінального провадження, подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Проаналізовані норми КПК України вказують на те, що статус потерпілого особа може отримати на стадії досудового розслідування лише після внесення відомостей до ЄРДР та після початку кримінального провадження, яке може бути розпочате за заявою особи, якій завдана шкода кримінальним правопорушенням.

Враховуючи наведене, щоб набути статус потерпілого, необхідно звернутися до відповідного органу досудового розслідування з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення (проступку) та заподіяння протиправними діями шкоди.

Таким чином, визнати особу потерпілою можливо лише в межах відкритого кримінального провадження.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 не наведено безумовних підстав для прийняття до розгляду апеляційної скарги, виходячи із загальних засад кримінального провадження, або із посиланням на рішення національних або міжнародних судових установ, зміст яких би указував на необхідність прийняття до розгляду апеляційним судом цієї апеляційної скарги.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 399 КПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями ст. 309 цього Кодексу.

З огляду на викладені обставини, апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає розгляду в апеляційному порядку, а тому у відкритті апеляційного провадження - слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 309, ч. 4 ст. 399 КПК України, суддя,

п о с т а н о в и л а :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 у справі 686/9824/24.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження надіслати апелянту.

Апеляційну скаргу з усіма додатками повернути ОСОБА_2 .

На ухвалу може бути подана касаційна скарга до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду ОСОБА_1