ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/965/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" січня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0002333, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Прокурор заявила клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на наявність обґрунтованої підозри та продовження існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. За наведених обставин вважала, що більш м`які запобіжні заходи не будуть ефективними для запобігання вказаним ризикам.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_4 , думку якого підтримав ОСОБА_5 , категорично заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, вказуючи на недоведеність прокурором заявлених ризиків. Також зазначив, що в обвинуваченого є постійне місце проживання у м. Києві, всі докази досліджені, крім того обвинувачений тривалий час перебуває під вартою. За наведених обставин просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши наявні матеріали кримінального провадження суд приходить до наступного висновку.

Не вирішуючи наперед питання щодо доведеності чи недоведеності винності обвинуваченого в інкримінованому йому злочині, в даному конкретному випадку суд вважає підозру відносно обвинуваченого у вчиненні злочину небезпідставною, оскільки кримінальне провадження направлено до суду з обвинувальним актом. При цьому обґрунтованість обвинувачення перевірятиметься судом, який здійснює судовий розгляд, шляхом оцінки наданих сторонами кримінального провадження та потерпілим доказів при прийнятті відповідного процесуального рішення.

Також суд враховує практику Європейського суду з захисту прав людини, а саме те, що ризик втечі обвинуваченого не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку і тому оцінка такого ризику проводиться з посиланням на ряд інших факторів. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до у ваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки із суспільством.

Приймаючи до уваги наявність підстав для розумної підозри щодо причетності обвинуваченого до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення в сукупності з даними, що характеризують особу останнього, а саме вік та стан здоров`я, з огляду на ступінь тяжкості правопорушення та вид і розмір покарання, яке може загрожувати в разі визнання його винуватими, суд приходить до висновку про те, що наведені обставини збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не продовживши тримання обвинуваченого під вартою, так як достатні стримуючі фактори, які би свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.

Так, на даний час судовий розгляд триває, всі свідки наразі не допитані, що, на думку суду, свідчить про можливість незаконного впливу з боку обвинуваченого на свідка.

Також, з огляду на те, що ОСОБА_5 , будучи неодноразово засудженим, в тому числі і за корисливі злочини, знову обвинувачується у вчиненні злочину проти власності (судимості наразі не зняті та не погашені), а також враховуючи дані щодо особи ОСОБА_5 , який не має постійного джерела доходу, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є реальним. Окрім того, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні вказаного злочину під час умовно-дострокового звільнення, що свідчить про стійку схильність до продовження протиправної діяльності.

При цьому відомості, які би свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, зокрема за станом здоров`я, в матеріалах провадження також відсутні.

З урахуванням наведеного суд вважає, що обставини, які були підставами для застосування обвинуваченому найбільш суворого вигляду запобіжного заходу не змінились, встановлені раніше ризики продовжують існувати.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти наявним ризикам.

Разом з тим, суд вважає залишити без зміни раніше визначений розмір застави, як такий, що забезпечить виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, з покладенням певних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 27 березня 2025 року включно.

У разі внесення застави в розмірі 40 000 гривень, на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання документа, що це підтверджує, ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти з роз`ясненням зобов`язання прибувати за кожною вимогою суду, а також з покладенням на нього строком на 2 місяці з моменту звільнення з-під варти наступних обов`язків: не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити, що в разі невиконання умов застави, застава буде звернута в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з моменту оголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя