ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/33080/24

Провадження № 11-сс/4820/533/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

заявника ОСОБА_5 ,

представника заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 грудня 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

в с т а н о в и л а:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини

В грудні 2024 року до Хмельницького міськрайонного суду надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення. В поданій скарзі заявниця просила поновити строк на подання скарги та зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за її заявою від 02.09.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 грудня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, представник заявника подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_5 від 02.09.2024 року.

Стверджує, що обставинами, які свідчать про кримінальне правопорушення є повідомлення ОСОБА_5 до окружної прокуратури м. Хмельницького про факт заволодіння шахрайським способом грошовими коштами на загальну суму 31000 доларів США, що було еквівалентно 1131500 грн., власником квартири ОСОБА_7 .

В даному повідомленні, на його думку, було зазначено про фактичні обставини, які могли свідчити про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, однак заявниці було безпідставно відмовлено у внесенні до ЄРДР за її заявою, а в подальшому і у задоволенні поданої нею скарги на бездіяльність слідчого.

Вважає, що слідчий суддя не врахував належним чином зміст повідомлення про злочин ОСОБА_5 , надані нею докази, а також пояснення самої заявниці, в результаті чого прийняв рішення, яке підлягає скасуванню апеляційним судом.

Позиції учасників судового провадження

Заявник ОСОБА_5 та її представник ОСОБА_6 підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення сторін, дослідивши матеріали провадження,колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Мотиви суду

Згідно зі ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 ч. 1 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

В апеляційній скарзі представник заявника оскаржує відмову у задоволенні скарги, поданої ним в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення.

Перевіривши доводи апеляційної скарги представника заявника, колегія суддів вважає їх безпідставними, за наступних підстав.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, в тому числі і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз змісту норми частини 1 статті 214 КПК України свідчить про те, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка є предметом оскарження в порядку статті 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 02.09.2024 року ОСОБА_5 звернулася до окружної прокуратури м. Хмельницького із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка в подальшому була направлена до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області про заволодіння її грошовими коштами у сумі 1131500 грн. Кримінально карану поведінку заявниця вбачає у діях ОСОБА_7 , який 06.11.2023 року продав їй 1/4 будинку по АДРЕСА_1 із присадибною ділянкою за 1131500 грн., проте у договорі купівлі-продажу вказана сума 355000 грн.

Вказана заява була направлена до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, де зареєстрована в ЄО №17397 від 09.09.2024 року та за результатом перевірки заступник начальника Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 надав ОСОБА_5 у листі від 20.09.2024 №11835-2024 відповідь про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (статті 214 частина 2КПК України).

Внесення відомостей до ЄРДР, врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 №139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст.214 КПК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому зміст ст. 214 КПК ч. l України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно зі ст. 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ст.2 ч.1 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із зазначеного виходить, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, колегія суддів також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Аналізуючи заяву ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, з чим погоджується і колегія суддів.

Із змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що підставою для звернення до правоохоронного органу стало те, що ОСОБА_7 06.11.2023 року продав ОСОБА_5 1/4 будинку по АДРЕСА_1 із присадибною ділянкою за 1131500 грн., проте у договорі купівлі-продажу вказана сума 355000 грн. 26.02.2024 року ОСОБА_5 виявила невідповідність технічних характеристик будинку його технічному паспорту. Крім цього у ОСОБА_5 виникли претензії до якості придбаного майна, площі земельної ділянки, яка на її думку не відповідає її характеристикам, оскільки по ній мають право проходу сусіди, а на пропозицію розірвати договір та повернути кошти ОСОБА_7 повідомив, що може повернути кошти, зазначені у договорі. Також у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 зазначає про різні варіанти врегулювання указаної ситуації, у тому числі щодо повернення їй 1131500 грн. або частини коштів за укладеним 06.11.2023 року договором купівлі-продажу, стверджуючи про можливість розгляду варіанту купівлі будинку та земельної ділянки за меншу вартість.

Фактично зміст заяви ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення зводиться до викладу обставин виникнення між нею та ОСОБА_7 цивільних правовідносин із наголошенням на недобросовісності подавця та необачності ОСОБА_5 , яка за її твердженням дуже швидко оглядала об`єкт майбутнього придбання, не читала під час нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу, ствердивши, що оглядала лише чорновик, будучи впевненою, що ціна договору буде така, як у складеному попередньо договорі про наміри.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що в заяві ОСОБА_5 не вбачається обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відсутні об`єктивні дані, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР, а ті обставини, які вказані у заяві, є цивільними правовідносинами і спори щодо наявності підстав для розірвання укладеного договору купівлі-продажу чи щодо інших позовних вимог мають вирішуватися у порядку цивільного судочинства, а тому не можуть бути кваліфіковані як кримінальне правопорушення.

Аналізуючи викладене, судова колегія вважає, що слідчий суддя прийняв законне, вмотивоване і обґрунтоване рішення за скаргою ОСОБА_5 , ухвала слідчого судді відповідає вимогам чинного кримінального процесуального закону, порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для її скасування, колегією суддів не встановлено.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 грудня 2024 року залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 грудня 2024 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3