Справа № 643/353/25
Провадження № 1-кс/643/227/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2025 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 в режимі відеоконфернції, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Московського районного суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора третього відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

До слідчого судді Московського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування скарги зазначає, що його заява від 30.10.2024, скерована через електронну пошту на ім`я керівника Харківської обласної прокуратури, у якій він мав намір повідомити про наявність в діях осіб складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, залишилася не прореагованою у відповідності до чинного законодавства.

04.11.2024 прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 була надана відповідь про те, що відомості, викладені у заяві від 30.10.2024, з огляду на положення КПК України, не підлягають внесенню до ЄРДР.

Таким чином, відомості за заявою, в порушення вимог ст. 214 КПК України, до ЄРДР не внесені. Скаржник просить зобов`язати прокурора третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 або іншу уповноважену особу внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 14.01.2024 особі поновлено процесуальний строк на звернення до суду, відкрито провадження за скаргою, призначено дату судового розгляду, у судове засідання викликано учасників.

Скаржник ОСОБА_3 прийняв участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. У судовому засіданні викладену в скарзі позицію підтримав, просив скаргу задоволити.

Прокурор третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань до суду не з`явився, що не є перешкодою для розгляду скарги.

Розгляд скарги не може відбуватись за відсутності особи, яка подала скаргу, або її захисника, представника. Слід мати на увазі, що наслідки неприбуття сторін для участі у розгляді скарги встановлено у статтях 323 - 327 КПК. Висловлення позиції слідчого, прокурора є важливим для прийняття законного та обґрунтованого рішення за скаргою. Але встановлення у ст. 306 КПК обов`язкової участі останніх при розгляді скарги не є перешкодою для розгляду скарги по суті за їх відсутності. Тому вказівка про обов`язковість участі слідчого, прокурора не суперечить положенню, згідно з яким скаргу може бути розглянуто і за їх відсутності. Отже, неявка суб`єкта оскарження не є перешкодою для розгляду скарги, відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши учасника розгляду матеріалів скарги ОСОБА_3 , ознайомившись зі скаргою, дослідивши додані до скарги матеріали, та надавши їм оцінку, приходить до наступного.

Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що 30.10.2024 ОСОБА_3 на офіційну електронну адресу Харківської обласної прокуратури було надіслано заяву про наявність в діях осіб складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

04.11.2024 прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_4 була надана відповідь про те, що відомості, викладені у заяві від 30.10.2024, з огляду на положення КПК України, не підлягають внесенню до ЄРДР. У відповіді від 04.11.2024 прокурор також повідомляє, що заява ОСОБА_3 на електронну адресу адресата надійшла 31.10.2024.

У випадку надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку строк обчислюється з моменту надходження заяви слідчому, прокурору (лист Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 09.11.2012 №1640/0/4?12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»).

Отже визначений ч. 1 ст. 214 КПК України строк для внесення відповідних відомостей до ЄРДР закінчився 01.11.2024. Відомості до ЄРДР за вказаною заявою про скоєння кримінального правопорушення уповноваженою особою третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань не внесено.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

В межах даної скарги встановлено, що відомості до ЄРДР не внесені, що суперечить вимогам ст. 214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Тобто законом передбачено обов`язок прокурора, слідчого чи дізнавача прийняти заяву про злочин і зареєструвати її в ЄРДР, будь-яка відмова не допускається.

Втім, з`ясувати наявність чи відсутність складу кримінальних правопорушень, передбачених ст. 336 КК України, на які вказує скаржник у своїй заяві, можливо в даному випадку лише за умови проведення відповідної перевірки викладених у заяві обставин. Перевірка заяви, в свою чергу, повинна проводитись вже в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР. Та лише постанова про закриття кримінального провадження, ухвалена в порядку ст. 284 КПК України, у випадку, якщо орган досудового розслідування за результатами повного та об`єктивного розслідування, оцінки виключно всіх обставин провадження, дійде висновку про відсутність події або складу кримінального правопорушення, припиняє проведення такої перевірки.

Згаданий обов`язок прокурора, слідчого, дізнавача, як зазначає ВССУ в п. 1.1 розділу 1 Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування (від 01.01.2017), не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Окрім цього, нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139, прийнятим на виконання вимог КПК України.

Вищий спеціалізований суд України звертає увагу, що обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України «Про звернення громадян». Отже, ВССУ обґрунтовано дійшов висновку про те, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення, тобто, з часу прийняття такої заяви і виникає обов`язок внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У відповіді від 04.11.2024 прокурором третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Державного бюро розслідувань не вказано, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такі ж висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

В постанові від 20.04.2023 у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки певного кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення, і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, слідча суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

За таких умов, з урахуванням наведеного, слідча суддя, розглянувши скаргу ОСОБА_3 у межах наявних та поданих до суду доказів на час її розгляду, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку - вважає скаргу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню шляхом зобов`язання суб`єкта оскарження вчинити дії, передбачені ст. 214 КПК України.

Керуючись ст. ст.2, 7, 117, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора третього відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії задоволити.

Зобов`язати визначену у встановленому законом порядку уповноважену особу третього відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих Територіального управління Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 365 Кримінального кодексу України, за заявою ОСОБА_3 від 30.10.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 20.01.2025 о 08:55.

Слідчий суддя ОСОБА_1