Справа № 305/4790/24
Провадження по справі № 1-кп/305/209/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2025. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

у складі головуючої судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Рахів кримінальне провадження про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ясіня, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, із вищою освітою, непрацюючого, неодруженого, несудимого, особи з інвалідністю другої групи, учасника бойових дій

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

10 грудня 2024 року до Рахівського районного суду надійшов затверджений прокурором обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке 08.07.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000241 про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.1 ст.296 КК України.

Ухвалою суду від 10.12.2024 справу призначено до судового розгляду.

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_4 , 07.07.2024, близько 18 години, знаходячись на території АЗС "Елерон", по вулиці Файбиша Віктора", в смт. Ясіня, Рахівського району Закарпатської області, діючи умисно, грубо порушуючи громадський порядок та виражаючи явну неповагу до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та неповагою до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, з хуліганських спонукань, безпричинно, у присутності інших осіб, застосовуючи фізичну силу, схопив лівою рукою ОСОБА_6 за шию та почав здавлювати, в подальшому продовжуючи свої дії повалив його на землю, внаслідок чого заподіяв ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді саден передньої поверхні шиї, що відносяться до легких тілесних ушкоджень, що не привели до короткочасного розладу здоров'я.

Таким чином, орган досудового розслідування обвинувачує ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.296 КК України, у хуліганстві, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 винуватість у вчиненому визнав та показав суду, що 07 липня 2024 року, близько 18 години, знаходився на території АЗС "Елерон", по вулиці Файбиша Віктора", в смт. Ясіня, що неподалік від місця його проживання, побачив ОСОБА_7 , якого добре впізнавав, ще зі школи, безпричинно, у присутності інших осіб, застосував до нього фізичну силу, схопив лівою рукою ОСОБА_6 за шию та почав здавлювати, і повалив його на землю. У вчиненому щиро розкаюється, просить вибачення у потерпілого, а також просить його суворо не карати.

Потерпілий ОСОБА_6 у судовому засіданні ствердив, що 07.07.2024, близько 18 години, знаходився на території АЗС "Елерон", по вулиці Файбиша Віктора", в смт. Ясіня, Рахівського району Закарпатської області, на АЗС прийшов ОСОБА_4 , який у присутності інших осіб, схопив його лівою рукою за шию, почав здавлювати, повалив його на землю, внаслідок чого заподіяв йому тілесні ушкодження у вигляді саден передньої поверхні шиї. Як потерпілий він немає жодних претензій матеріального та морального характеру до обвинуваченого ОСОБА_4 , просить суворо не карати обвинуваченого, а також врахувати той факт, що обвинувачений захищаючи Батьківщину, отримав контузію, що ймовірно, і стало причиною такої його поведінки.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заявила клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям. Клопотання обґрунтовує тим, відповідно до ст.12 КК України кримінальне правопорушення за ч.1 ст.296 КК України відноситься до категорії проступків. Обвинувачений свою вину визнає повністю, щиро розкаюється та активно сприяв розкриттю проступку, позитивно характеризується за місцем свого проживання, є учасником бойових дій, особою з інвалідністю другої групи. Окрім цього, обвинувачений раніше не судимий, що підтверджується відповідною довідкою, яка наявна у матеріалах справи. За даних обставин є всі підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні перед судовими дебатами подане захисником клопотання підтримав. Просить таке задовольнити. Не заперечував щодо звільнення його від кримінальної відповідальності на цій підставі. Також ОСОБА_4 зазначив, що у вчиненому щиро розкаюється.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засідання не заперечував проти задоволення клопотання захисника.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання обвинуваченого та матеріали провадження стосовно нього, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.4 ст.286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Пунктом 1 ч.2 ст.284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

З системного аналізу норм процесуального законодавства вбачається, що суд повинен невідкладно розглянути клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, якщо під час судового розгляду провадження, що надійшло до суду з обвинувальним актом, одна із сторін цього провадження звернеться до суду з таким клопотанням. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін щодо закриття справи за такою підставою, у разі згоди обвинуваченого розглянути питання про звільнення останнього від кримінальної відповідальності і виконати вимоги, передбачені статтями 284-288, 314, 315 КПК України.

Отже, суд може звільнити особу від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям із закриттям провадження у справі як під час підготовчого судового засідання, так і під час розгляду справи по суті в загальному порядку.

Відповідно до ч.1 ст.285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст.44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Відповідно до вимог ст.45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно роз`яснень, які містяться у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23 грудня 2005 року «Про застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) під час попереднього, судового, апеляційного або касаційного розгляду справи повинен переконатися (незалежно від того, надійшла вона до суду першої інстанції з відповідною постановою чи з обвинувальним висновком, а до апеляційного та касаційного судів - з обвинувальним вироком), що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному КПК порядку відповідне судове рішення.

Судам слід звернути увагу на те, що ухвалити рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності можна лише за наявності її згоди на закриття справи з відповідної підстави.

Звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст.45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст.45 КК.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Передбачене у ст.45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим. Його треба здійснювати в порядку, встановленому ст.72 КПК, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідною постановою чи з обвинувальним висновком.

Як встановлено в судовому засіданні (довідка від 16.07.2024), ОСОБА_4 , вперше вчинив кримінальне правопорушення, яке, відповідно до ст.12 КК України, відноситься до кримінальних проступків, останній щиро розкаявся у вчиненому, попросив вибачення у потерпілого, є учасником бойових дій та особою, з другою групою інвалідності, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, тому є достатні підстави для закриття кримінального провадження та звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Процесуальні витрати у кримінальному провадженні відсутні.

Цивільний позов потерпілим ОСОБА_6 не заявлявся.

Долю речових доказів суд вирішує у відповідності до ст.100 КПК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.44, 45 КК України, ст.ст.284, 369-372, 376, 392, 395 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності задовольнити.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.296 КК України.

Кримінальне провадження, відомості про яке 08.07.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000241 про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.1 ст.296 КК України закрити на підставі ст.45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Речові докази: сокиру, яка передана на відповідальне зберігання ОСОБА_6 , по вступу ухвали суду у законну силу, залишити йому.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд протягом 7 днів з дня її проголошення

Головуюча: ОСОБА_1