Справа № 643/4329/25
Провадження № 1-кс/643/1466/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.03.2025 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000738 від 06.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000738 від 06.03.2025 за ч. 4 ст. 186 КК України, яким установлено, що 06.03.2025 за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців-Широнінців, буд. 42, біля сходинок ТЦ «Клас» ОСОБА_4 , відкрито, під час дії воєнного стану, незаконно заволодів сміттєвими урнами, чим завдав матеріальної шкоди на суму, яка на теперішній час встановлюється.

06.03.2025 слідчим ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України здійснено обшук затриманого ОСОБА_4 , під час якого вилучено мобільний телефон «Huawei Y7 DUB-LX1» червоного кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 .

06.03.2025 зазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному проваджені.

Вилучене майно належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на теперішній час утримується в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», захисником ОСОБА_4 є адвокат ОСОБА_6 .

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, посилаючись на те, що вказане майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою позбавлення можливості його знищення та переховування, необхідності подальшого дослідження, просить накласти арешт на вилучене майно.

До клопотання прокурором додано заяву про підтримання клопотання та розгляд за його відсутністю.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо відкритого викрадення чужого майна під час дії воєнного стану внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно з копією протоколу затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 06.03.2025, за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців-Широнінців, буд. 42 затримано ОСОБА_4 , у якого під час проведення особистого обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон «Huawei Y7 DUB-LX1» червоного кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 .

Постановою слідчого від 06.03.2025 вилучений телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час затримання підозрюваного речі можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються, зокрема містити інформацію щодо кримінального правопорушення. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 06.03.2025 під час особистого обшуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході його затримання у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, а саме на мобільний телефон «Huawei Y7 DUB-LX1» червоного кольору IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1