Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/84/25

Номер провадження: 1-кс/511/21/25

10.01.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,, за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, з середньою спеціальною освітою, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

10.01.2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000003 від 02.01.2025 року, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків по вказаному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього як на підозрюваного у кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків. Також просили застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити. Свою позицію обгрунтовував тим, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше притягався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, а тому може продовжити здочинну діяльність, до затримання не працював, не має на Україні зареєстрованого місця проживання, а тому зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також може впливати на інших учасників даного кримінального провадження.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати йому більш м"який запобіжний захід у виді домашнього арешту. В суді підтвердив свою причетність до незаконного заволодіння майном ОСОБА_9 . Також суду показав, що він на теперішній час має намір отримати реєстрацію місця проживання, має роботу в м.Одеса, а також повідомив суду , що в 2023 році він був призваний по мобілізації на військову службу, яку проходив у військовій частині у АДРЕСА_2 , однак потім за усним розпорядженням командира відбув у відпустку на 10 днів. Документів, які підтверджують факт його перебування на службі надати не може, так як вони знаходяться на зберіганні у брата.

Захисник адвокат ОСОБА_5 також просив відмовити в задоволенні даного клопотання та застосовувати до підозрювального більш м`який запобіжний захід.

Нормативно правове обгрунтування .

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та обрати відносно ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Оцінка обгрунтованості підозри.

09 січня 2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 186 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальне правопорушення було вчинено за таких обставин.

31.12.2024 року приблизно о 02 годині ночі, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_4 перебував в одній з кімнат приміщення квартири АДРЕСА_3 з дозволу власника ОСОБА_11 , де спільно з ОСОБА_11 та його співмешканкою ОСОБА_12 вживали алкогольні напої. В ході розпиття алкогольних напоїв між ОСОБА_4 та власником квартири ОСОБА_11 виник конфлікт, у ОСОБА_4 виник раптовий корисливий намір, направлений на відкрите заволодіння чужим майном у вигляді мобільного телефону, що належав ОСОБА_12 який він побачив біля журнального столу. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 31.12.2024 року після 02 години ночі, більше точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з корисливих мотивів та з метою незаконного власного збагачення, в період дії воєнного стану, відкрито заволодів належним ОСОБА_12 мобільним телефоном марки «XIAOMI READMI GO» у корпусі чорного кольору та з місця скоєння злочину втік, спричинивши матеріальну шкоду потерпілій в розмірі 700 гривень.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Так обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом огляду речових доказів (мобільного телефону); протоколом пред`явлення речей для впізнання за участю потерпілої ОСОБА_12 ; протоколами проведення слідчого експерименту за участю потерпілої ОСОБА_12 ; та за участю свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так суд вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду заопобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Також суд вважає, шо наявний високий ризик, визначений ст.177 КПК України і підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, так як особа обгрунтовано підозрюється у вчиненні дій, пов`язаних із відкритим викраденням чужого майна (грабіж) вчиненого в умовах воєнного стану, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у своєї сукупності (позбавлення волі на строк від семи до десяти років) .

Крім цього ОСОБА_4 проживає без реєстрації на території України, при цьому фактично проживає в прикордонній режимній зоні, не встановлено судом міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, відсутнє належне йому нерухоме майно на території України, ОСОБА_4 не працевлаштований.

Так під час розгляду клопотання у суді ОСОБА_4 повідомив суду, що він є військовослужбовем військової частини, призваний на військову службу по мобілізації, між тим будь-яких документів , які свідчать про його відношення до військової служби суду не надав. Повідомлені обставини підлягають додатковій перевірці і також можуть бути підставою для переховування ОСОБА_4 від правосуддя.

Також суд вважає, що наявний ризик , визначений ст.177 КПК України і ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальне правопорушення, так як раніше вже притягався до кримінальної відповідальності за злочини проти власності, не має доходів, не працює, а відтак може вчинити нові корисні злочини.

Також суд вважажє, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головноккомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту неможливо, так як необхідних умов для обрання такого виду запобіжного заходу на даній стадії процесу не встановлено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу , що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд вважає, за можливе визначити підозрюваному заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень.

Керуючись статтями 176-178, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , задовольнити .

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, тобто з 10 січня 2025 року до 02 березня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Взяти підозрюваного під варту із зали суду.

Одночасно визначити розмір застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 151 400,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із селища Лиманське Роьздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 02 березня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1