ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4883/25
провадження № 1-кс/753/742/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2025 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, внесене 10 березня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000894, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Стара Синява, Хмельницької обл, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, офіційно не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12 березня 2025 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло вказане клопотання.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 12 березня 2025 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000894 від 10 березня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачених частиною четвертою статті 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період часу з 08.03.2025 по 09.03.2025, в нічний час доби, перебуваючи у ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_2 , переслідуючи корисливу мету, спрямовану на заволодіння чужим майном, діючи умисно, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» N? 64/2022 від 24.02.2022 (діючого на всій території України на момент вчинення злочину), впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, скориставшись тим, що потерпіла відпочивала, шляхом вільного доступу, взяв сумку коричневого кольору, яка належить ОСОБА_7 , відкрив її, та дістав звідти гаманці, у кількості 3 шт., в яких знаходились грошові кошти, а саме: 26 780 гривень; 5136 доларів США (станом на 08.03.2025 року згідно курсу НБУ 5136 доларів США становить 211 984 гривень 29 копійок); 8100 євро (станом на 08.03.2025 року згідно курсу НБУ 8100 євро становить 360 932 гривень 76 копійок). В подальшому, ОСОБА_5 , взявши вищевказану суму грошових коштів, з місця вчинення злочину зник. Своїми протиправними діями ОСОБА_5 завдав потерпілій ОСОБА_7 , матеріального збитку на загальну суму 599 697 гривень 05 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених положеннями частини першої статті 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, про які зазначено у клопотанні. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Адвокат ОСОБА_4 просив долучити до матеріалів клопотання характеризуючи дані на підзахисного, зокрема копії свідоцтв про народження його малолітніх дітей, свідоцтва про шлюб, довідку про те, що він проходить лікування після контузії, посвідчення УБД, копію медичної довідки стаціонарного хворого дитини підозрюваного та врахувати вказані документи при ухваленні судового рішення. Вказав, що його підзахисний повернув всі кошти потерпілій, вину у скоєному визнає, співпрацює з органами досудового розслідування, а тому просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, з урахуванням того, що він проходить курс психо-соціальної реабілітації, а також зважаючи на те, що його дитина також потребує лікування та перебування у лікарні.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав адвоката, вказав, що не знає навіщо так зробив, він розкаюється у вчиненому, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000894 від 10 березня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

10 березня 2025 року ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні був затриманий на підставі статті 208 КПК України.

11 березня 2025 року ОСОБА_5 у кримінальному провадженні було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколами допиту потерпілої, свідків, протоколом огляду місця події, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому кримінальному правопорушенні, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, ОСОБА_5 не заперечував щодо вчинення інкримінованих йому дій в суді під час розгляду клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України. При цьому, вказаний злочин, відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи вчиняти нові злочини.

Суд вважає обґрунтованим ризик щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового розслідування, оскільки санкція інкримінованого підозрюваному злочину, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Поруч з тим, слідчий суддя враховує, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження виїзду за кордон військовозобов`язаних чоловіків жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_5 є громадянином України, має постійне місце проживання та реєстрації в м. Києві, є учасником бойових дій, та з лютого 2024 проходить курс психо-соціальної реабілітації в реабілітаційному центрі «Європа», має міцні соціальні зв`язки: одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, один з яких 22 червня 2024 року, не заперечував факт вчинення кримінального правопорушення; всі викрадені кошти були повернуті потерпілій, що не заперечувалось прокурором у судовому засіданні, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 8 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваного суду не надано.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - нічний домашній арешт (пункт 1 частини першої статті 177 КПК України).

Отже, з огляду на викладене, врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, слідчий суддя дійшоввисновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, який на думку слідчого судді, з урахуванням особистості підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризикам, доведеним прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 11 травня 2025 року (включно) з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 11 травня 2025 року (включно):

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання, зміну мобільного телефону та інших засобів зв`язку;

- не відлучатися з місця свого проживання в м. Києві без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваним покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Звільнити ОСОБА_5 з під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали - до 11 травня 2025 року включно.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 18 березня 2025 року

Слідчий суддя ОСОБА_1 .