печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції клопотання прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту прокурор вказує наступне.

Головне слідче управління Державного бюро розслідувань здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000101 від 29.03.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190, ч.ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362 КК України.

Прокурор вказує, що До кримінальної відповідальності у вказаному кримінальному провадженні притягнуто ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого 05.09.2023 о 12 год. 28 хв. затримано на підставі п. 4 ч. 1 ст. 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні наступних кримінальних правопорушень:

- участі у злочинній організації та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001);

- пособництві у заволодінні чужим майном шляхом обману в особливо великому розмірі, вчиненому повторно у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України;

- використанні завідомо підробленого документу, вчиненому повторно у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Печерcького районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 06.09.2024 № 757/40013/24-к стосовно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 05.11.2024 включно.

Згідно із постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_8 від 24.10.2024 строк досудового розслідування № 0000101 від 29.03.2019 продовжено до 3 місяців, тобто до 05.12.2024 включно.

Відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_9 від 31.10.2024 строк домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 продовжено до 05.12.2024.

Згідно із ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_10 від 30.11.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців, тобто до 05.03.2025.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний може:

1. Переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність вказаного ризику підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_11 може ухилятися від органу досудового розслідування та суду оскільки інкриміновані йому кримінальні правопорушення, передбачають покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років із конфіскацією майна, та будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує, для уникнення від нього може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Органом досудового розслідування враховано той факт, що учасники злочинної організації вчиняли протиправні дії із використанням підроблених паспортів громадянина України, у які були вклеєні фотокартки підставних осіб. Підозрюваний був причетний до організації підробки таких паспортів, а тому може завомити виготовлення підробленого паспорту також для себе, щоб надалі переховуватися від органу досудового розслідування та суду під вигаданим завідомо неправдивими даними або даними іншої особи.

Наведе свідчить про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

2. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На даний час у кримінальному провадженні не встановлені усі обставини, які підлягають доказуванню, а тому підозрюваний має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема: носії інформації, на яких може бути збережені відео/аудіо/фотофайли з обставинами вчинення шахрайських дій, листування за допомогою месенджерів або електронної пошти із іншими учасниками злочинної організації, записники, щоденники, що можуть містити рукописні записи про вказані факти, інші предмети і документи, які стосуються вчинення протиправних дій, у тому числі ті, про які стороні обвинувачення на цьому етапі кримінального провадження не відомо.

Одночасно, зважаючи, що санкція інкримінованих злочинів передбачає конфіскацію майна, підозрюваний може створити документи щодо його відчуження до моменту накладення арешту на таке майно.

Наведе свідчить про існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

3. Незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваний володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних даних потерпілих, свідків, які надали органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній може мати можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від показів.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Оскільки у кримінальному провадженні потерпілі, свідки у порядку ст. 225 КПК України не допитані, їх необхідно буде допитати у суді. Таким чином підозрюваний має реальну можливість вплинути на вказаних осіб з метою схилити їх до зміни раніше наданих показань, вигідних стороні захисту, або відмовитись від надання показань. Наведе свідчить про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

4. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Стороною обвинувачення підозрюваному інкримінується участь у злочинній організації та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, заволодіння чужим майном шляхом обману в особливо великому розмірі, шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, вчиненому організованою групою, підроблені офіційних документів, паспортів громадянина України, печаток та штампів, та їх використання.

За оперативними даними учасники злочинної організації, незважаючи на викриття їх діяльності правоохоронними органами, протягом 2022 року продовжували планування та готування до нових епізодів злочинної діяльності, вживаючи при цьому більш ретельних заходів конспірації, періодично змінюючи номера особистих мобільних телефонів, методи зв`язку між собою, місця зустрічі, а також залучаючи до виконання протиправних дій нових осіб, які раніше не попадали в поле зору правоохоронців.

У кримінальному провадженні з метою прийняття кінцевого процесуального рішення необхідно виконати наступні слідчі (розшукові) та процесуальні дії:

- отримати висновки призначених судових почеркознавчих експертиз (9 експертиз), судово-комп`ютерних експертиз (5 експертиз), криміналістичної експертизи звукозаписів (2 експертизи);

- отримати аналітичні висновки Державної служби фінансового моніторингу України щодо наявності ознак легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, під час здійснення банківських операцій із використанням підставних рахунків;

- здійснити тимчасовий доступ до відомостей, володільцем яких є банківські установи, стосовно руху коштів по банківським рахункам, які використовувалися під час легалізації (відмивання) доходів, отриманих злочинним шляхом;

- провести огляди та аналіз отриманих в результаті тимчасових доступів документів та інформації;

- за участі представників потерпілих та свідків провести впізнання осіб за фотознімками;

- у встановленому порядку розсекретити матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій;

- провести інші слідчі (розшукові) дії, які виникнуть під час досудового розслідування.

Проведення вищевказаних процесуальних, слідчих (розшукових) дій під час подальшого досудового розслідування необхідно для всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин вчинення кримінальних правопорушень, інкримінованих підозрюваним, забезпечення дотримання їх та інших учасників кримінального провадження законних прав. Окрім того, виконання вищевказаних слідчих дій має важливе значення для того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.

Захисник у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, просить відмовити в його задоволенні та застосування особисте зобов`язання

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваної, захисників, слідчий суддя приходить наступних висновків.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя вважає, що докази, які надані слідчим в обґрунтування клопотання є достатніми для обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 .

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення впливу на свідків, інших учасників злочину; знищувати, змінювати або переховувати документи, що мають доказове значення у провадженні, переховуватися від суду.

Приймаючи до уваги те, що ризики, передбачені, ст. 177 КПК України, не зменшилися, є триваючими та продовжують існувати, обставини викладені у клопотанні до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом.

Крім цього, продовжуючи відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони останній у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , слідчий суддя вважає, що такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до місць цивільного захисту.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити покладені на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, як безпосередньо, так і через інших осіб;

- залишити на зберіганні у відповідних органах державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 05.02.2025 включно, заборонивши останньому у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту.

Продовжити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 01.12.2024 року включно, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, як безпосередньо, так і через інших осіб;

- залишити на зберіганні у відповідних органах державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1