Справа №: 398/3394/21
провадження №: 1-кп/398/62/25
УХВАЛА

Іменем України

"02" квітня 2025 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002254 від 02.08.2017 року стосовно,

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Первомайськ Луганської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який є пенсіонером, зареєстрований за адресою: адреса АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 ст.286 Кримінального кодексу України,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7 ,

представника потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 - ОСОБА_9 ,

ВСТАНОВИВ:

20.07.2021 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0002254 від 02.08.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.07.2021 року справу розподілено судді ОСОБА_10 .

Ухвалою судді ОСОБА_10 від 05.08.2021 року призначено підготовче судове засіданні по кримінальному провадженню.

На підставі розпорядження керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_11 від 23.09.2024 року, №242-р, у зв`язку з припиненням повноважень судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_10 відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 12.09.2024 року №2679/2/15-24 «Про звільнення ОСОБА_10 з посади судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області у зв`язку з поданням заяви про відставку», згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2024 року справа розподілена судді ОСОБА_1 .

Ухвалою судді ОСОБА_1 від 25.09.2024 року кримінальне провадження прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні було заслухано думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду.

Прокурор просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а підстав для прийняття рішень, передбачених п. п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, немає.

Потерпілий ОСОБА_7 та представник потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , не заперечували проти призначення справи до судового розгляду.

Обвинувачений та його захисники заперечували щодо призначення справи до судового розгляду, просили повернути обвинувальний акт прокурору. Просили розглянути раніше поданні клопотання.

20.01.2022 року захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_6 було подано клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, згідно якого вважає, що вказаний обвинувальний акт не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України. Так, на думку захисника, із змісту обвинувального акту вбачається, що пред`явлене ОСОБА_3 обвинувачення не конкретизоване, не є логічним та зрозумілим, зокрема, зміст обвинувачення не розкрито та він є для захисту не зрозумілим: обвинувачення не деталізовано, зі змісту обвинувального акту не можливо встановити, які саме дії чи бездіяльність ОСОБА_12 призвели до ДТП (що саме вчинено або навпаки не вчинено ОСОБА_12 внаслідок чого сталося ДТП: створення перешкоди, чи створення небезпеки, початок маневру і його не завершення, що призвело до ДТП; чи передчасне виконання маневру, що призвело до ДТП), не зазначено конкретного спосіб/механізм ДТП (послідовність дій учасників ДТП, якими частинами зіштовхнулися транспортні засоби; якщо ДТП було контактним, під яким кутом сталося та в який момент; якими доказами, що зібрані на досудовому розслідування, підтверджується такі обставини тощо). Також, захисник вважає, що слідчим не деталізовано обвинувачення в частині фактичних обставин щодо отримання водієм мотоциклу ОСОБА_13 та пасажиркою цього ж мотоциклу ОСОБА_8 тілесних ушкоджень. Слідчий лише зазначає загальні фрази, що такі тілесні ушкодження отримані в результаті ДТП. Вважає, що вказане порушує право обвинуваченого на захист, оскільки повноцінно реалізувати це право від сформульованого не конкретно обвинувачення неможливо. Крім того, згідно обвинувального акту слідчий у різних його частинах приходить різних висновків стосовну порушення ОСОБА_3 пунктів ПДР України, і такі висновки не узгоджуються один з одним. Крім того, у обвинувальному акті зазначено, що обвинувачений керував транспортним засобом, який належить ОСОБА_14 , однак такі обставини не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами досудового розслідування, зокрема поясненнями свідка ОСОБА_15 , який зазначив, що транспортний засіб належить йому та надав слідству відповідні документи. Із обвинувального акту вбачається, що він складений 07.07.2021 року старшим слідчим відділу розслідування злочину у сфері транспорту СУ ГУНП в Кіровоградській області, капітаном поліції ОСОБА_16 у приміщенні кабінету №229, однак такі обставини не відповідають реєстру матеріалів досудового розслідування кримінальному провадженні №0002254, де у графі №39 розділу II зазначено, що обвинувальний акт складено 06.07.2021 року. У обвинувальному акті викладені лише зміст підозри (обвинувальний слово в слово дублює підозру), а також частина тих фактичних обставин правопорушення, у вчиненні якого підозрювалася особа, і правова кваліфікація.

21.01.2022 року захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 було подано клопотання про витребування від держателя ЄРДР детального витягу про всі вчинені процесуальні дії у кримінальному провадженні №0002254 від 02.08. 2017 року, яке обґрунтовує тим, що захист ставить під сумнів правильність ведення органами досудового слідства Реєстру у відповідності з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р №29, адже по-перше, кримінальне провадження №0002254 відкрилось 02.08.2017р., а на той момент діяв порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань в редакції 06.04.2016р., який доповнив ведення відомостей до Карток з яких складаються загальна інформація про рух кримінального провадження; по-друге, кількість реєстраторів які мали право доступу та внесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань щодо цього кримінального провадження - це 15 осіб (прокурори і слідчі). Просить зобов`язати Держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань - Офіс Генерального прокурора надати вичерпні дані з бази даних Держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань, що містяться та/або мають відношення до кримінального провадження № 0000097 від 14.08.2020 р., які повинні були бути внесенні до вказаної бази згідно вимог КПК України в порядку та обсягу, передбаченому Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженні наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р. №298.

Зазначені відомості просить надати у вигляді завірених у встановленому порядку роздруківок скріншотів (знімків екрану комп`ютера) відповідних даних з Єдиного реєстру досудових кримінальному провадженню № 0000097 від 14.08.2020р., а саме вкладок: «Основні відомості», «Кримінальні правопорушення», «Рух провадження», «Прикріпленні файли», у тому числі з підвкладками вкладки «Кримінальні правопорушення»: «Реєстрація», «Характеристика КП», «Правопорушники», «Потерпілі», «Збитки», «Наслідки», «Рух», «Файли», «Зміни», та вкладки Правопорушники»: «Особисті дані», «Відомості і особу», «Запобіжні заходи», «Рух», «Результат суду», «Зміни» з копіями документів, зазначених у вкладці «Прикріплено».

21.01.2022 року захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 було подано клопотання про витребування наглядового провадження, яке обґрунтовує тим, що кримінальне провадження № 0002254 відкрилось 02.08.2017р. у відповідності до вимог ст.214 КПК України, який був чинний в редакції 14.04.2017р., а на момент початку розгляду судового слідства цієї справи КПК України змінювався 49 раз, Закон України «Про прокуратуру» змінювався 15 раз, прокурори змінювались 4 рази: загальна кількість осіб, які мали право здійснювати нагляд 8, слідчі змінювались 7 разів: загальна кількість осіб, які мали доступ до матеріалів кримінального провадження - 8. З огляду на викладене захист ставить під сумнів правильність ведення документообігу прокурорами під час здійснення прокурорського нагляду за держанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство, передбаченого ст.25 закону України «Про прокуратуру». Підтвердити правильність та повноту ведення нагляду досудового розслідування може тільки наглядове провадження, яке заведене за цим кримінальним провадженням. Потреба подання цих клопотань виникла через те, що під час досудового слідства ОСОБА_3 перебував в статусі свідка з 08.08.2017 р. по 24.06.2021 р. і за цей період часу норми КПК України дозволяли тільки ознайомлюватись з протоколом свого допиту, що і було зроблено стороною захисту на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 25.11.2020 р., якою органи досудового слідства були зобов`язані надати протокол допиту для ознайомлення. Через те, що з протоколу допиту свідка не можливо встановити які саме дії робили органи досудового слідства на стадії досудового слідства та які рішення виносились, то можливість заявляти будь-які клопотання до органів досудового слідства у захисника не було. Справа, що розглядається має характер складної справи. Тому у захисників має бути можливість та достатньо часу для ознайомлення з результатами слідства накопиченими протягом усього часу його провадження. І достатній час це не 15 днів з яких 4 вихідних дня, бо з дня відкриття матеріалів до вручення обвинувального акту пройшло одинадцять днів без врахування вихідних. За одинадцять днів з`ясувала недоліки розслідування, а часу для підготовки збору доказів не було. Більше того, оскільки в цій справі органи досудового слідства зокрема прокуратура під час ведення слідства порушили права ОСОБА_3 коли він був свідком (це встановлено апеляційним судом), то вірогідність що ці клопотання були б задоволені дорівнює нулю.

Позиції учасників судового провадження щодо заявлених клопотань

Обвинувачений та його захисники підтримали раніше подані клопотання, просили їх задовольнити з підстав які в них викладені.

Потерпілий ОСОБА_13 та представник потерпілих ОСОБА_9 заперечували проти задоволення клопотань.

Прокурор також заперечував щодо задоволення клопотань, заявлених захисниками, зазначивши, що обвинувальний акт повертається в разі невідповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, даний обвинувальний акт складений у відповідності до вказаних вимог. Просив справу призначити до судового розгляду. Також прокурор вказав на відсутність правових підстав для задоволення клопотання щодо витребування наглядових проваджень, оскільки вони місять лише копії основних документів, які наявні в самому кримінальному провадженні.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисників, потерпілого ОСОБА_13 та представника потерпілих ОСОБА_9 , вивчивши обвинувальний акт, дійшов такого висновку.

Мотиви та висновки суду щодо клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України.

Положеннями ст.291 КПК України законодавець встановив процесуальний порядок складення обвинувального акту у кримінальному провадженні, ряд відомостей, що їх має містити обвинувальний акт, а також чітко визначив ті процесуальні документи, що в обов`язковому порядку додаються органом досудового розслідування до обвинувального акту. Такі вимоги щодо обвинувального акту вичерпно регламентовані ст. 291 КПК України. Будь-яких інших вимог, яким повинен відповідати обвинувальний акт, законодавцем не визначено.

При цьому, під час підготовчого провадження, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору з причин невідповідності саме вимогам КПК України, інші недоліки, допущені органом досудового розслідування та прокурором під час досудового розслідування, не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити, зокрема, відомості про фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Отже в обвинувальному акті прокурором викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, і на цій стадії, вивчати обставини кримінального провадження та надавати юридичної оцінки зібраним по кримінальному провадженні доказам, їх повноті і достатності для доведеності винуватості обвинуваченим у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, суд не вправі, оскільки оцінку доказам та усім обставинам по кримінальному провадженні суд надає під час судового розгляду кримінального провадження по суті, на підставі їх об`єктивного, всебічного та повного дослідження у сукупності.

Суд зазначає, що повернення обвинувального акту прокурору передбачає наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд. На думку суду, обвинувальний акт складено повністю згідно із нормами КПК, а доводи захисника жодним чином не перешкоджають призначенню кримінального провадження до судового розгляду, та розгляду кримінального провадження по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що обвинувальний акт в даному кримінальному провадженні складений у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, викладені у клопотанні сторони захисту про повернення обвинувального акту обставини не є підставою для повернення обвинувального акту прокурору у розумінні ст. 291 КПК України, а підлягають вирішенню в ході судового розгляду. З огляду на викладене, підстави для задоволення клопотання про повернення обвинувального акту, відсутні.

Мотиви та висновки суду щодо клопотання про витребування від держателя ЄРДР детального витягу про всі вчинені процесуальні дії у кримінальному провадженні 0002254 від 02.08.2017 року.

Відповідно до вимог ч. ч. 2, 6 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. В свою чергу суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

За змістом п.4 ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду, суд розглядає клопотання учасників судового провадження, зокрема, про витребування певних речей чи документів. Разом з тим, підготовче судове засідання не є стадією збирання доказів, що, відповідно до вимог ст. 93 КПК України, є правом сторін кримінального провадження.

Виходячи зі змісту частини 3 статті 314 та статті 315 КПК України, у підготовчому судовому провадженні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані виключно з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань (далі - Реєстр), порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298 визначено, що Реєстр - електронна інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, захисту, оброблення, обліку, пошуку, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 1 розділу II цього Положення, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким урегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.

Внесення відомостей здійснюється на підставі матеріалів досудового розслідування шляхом фіксації Реєстратором (введення з клавіатури, вибору з календаря, вибору з довідника, виконання функції) інформації в електронних формах «Кримінальне провадження», «Кримінальне правопорушення» та «Правопорушник», що містять реквізити, передбачені у додатках 1-5 до цього Положення ( пункт 2 глави 1 Розділу ІI Положення).

Облік відомостей про рух кримінальних проваджень під час досудового розслідування здійснюється шляхом внесення до Реєстру відомостей, зазначених у пункті 1 цієї глави, на підставі матеріалів досудового розслідування з урахуванням повноважень, визначених КПК України (пункт 1,2 глава 7 Розділу ІI Положення).

Витяг з Реєстру - згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цього розділу параметрами, які є актуальними на момент його формування (п. 2 розділу IV Положення).

Слід зазначити, що згідно з ч. 2 ст. 84 КПК України, процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

У цих процесуальних джерелах містяться відомості про факти, вони є їх носіями. Тільки ті відомості, які є у зазначених джерелах, допускається використовувати в кримінальному провадженні як докази. Окрім цього, вказаний перелік процесуальних джерел доказів є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Доказом у кримінальному провадженні під час судового розгляду може бути виключно оригінал або дублікат відповідних клопотань, процесуальних рішень слідчого або прокурора, рішень слідчого судді, які сторона обвинувачення зобов`язана надати суду на стадії судового розгляду для встановлення законності вчинення процесуальних дій, слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, прийняття процесуальних рішень на стадії досудового розслідування.

Реєстр є лише електронною базою даних, відповідно до якої здійснюється збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у Положенні про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до реєстру та, згідно з частиною 2 статті 84 КПК України, витяг з ЄРДР не є процесуальним джерелом доказів (ВС/ККС у справі № 761/28347/15-к від 09 вересня 2020 року).

Окрім того, із змісту клопотання вбачається, що воно носить загальний характер, є не конкретизованим, а саме у ньому зазначено, що захист ставить під сумнів правильність ведення органами досудового слідства Реєстру у відповідності з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р №29.

Відповідно до вимог ст. 91 КПК України доказуванню у кримінальному провадженні підлягають: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання, а сам процес доказування полягає доказування у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Стороною захисту не обґрунтовано, яке значення для повного і об`єктивного розгляду справи має інформація, яку просять витребувати захисники та не доведено, що розширений витяг з Реєстру має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні

Разом із цим в матеріалах кримінального провадження наявний реєстр матеріалів досудового розслідування, який містить перелік прийнятих в ході досудового розслідування основних процесуальних рішень з датою їх прийняття та заходів кримінального провадження застосованих під час досудового розслідування, що дає можливість стороні захисту здійснити порівняння прийнятих рішень на досудовому розслідуванні з матеріали, які їм були відкриті в порядку ст. 290 КПК України.

Враховуючи викладене суд вважає, що клопотання захисника, про яке йдеться вище, належним чином не обґрунтоване, а тому задоволенню не підлягає.

Також, суд не вбачає підстав для витребування «наглядового провадження», адже такі матеріали є документами внутрішнього діловодства та не відносяться до категорії «матеріали кримінального провадження». При цьому, як з матеріалів наглядового провадження, так і з іншого джерела можливо надання лише копії відповідного процесуального документу.

Розділом 11 Тимчасової інструкції з діловодства в органах прокуратури України (далі Інструкція) врегульоване питання формування справ і наглядових проваджень.

Відповідно до п.п. 11.2.2. Інструкції у наглядові провадження, заведені за кримінальними провадженнями, підшиваються, зокрема, копії процесуальних рішень, прийнятих у кримінальному провадженні.

Більш того, згідно п.п.11.2.4 Інструкції забороняється підшивати у наглядові провадження оригінали процесуальних документів, які повинні міститися тільки у кримінальному провадженні.

На переконання суду, обставини, на які посилаються захисники у своїх клопотаннях, потребують аналізу низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а також дослідження оригіналів відповідних процесуальних документів, які на стадії підготовчого судового засіданні відсутні у розпорядженні суду.

Обґрунтування можливості призначення судового розгляду.

Відповідно до положень ст. 314 КПК України першочерговим завданням підготовчого судового засідання є вирішення питання про можливість призначення судового розгляду, у зв`язку з чим, суд з`ясовує, чи наявні підстави для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 314 КПК України.

Судом було встановлено, що поданий до суду обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки він містить усі відомості, які передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив і до нього додано усі передбачені кримінальним процесуальним законом додатки.

Крім того, суд, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, встановив, що кримінальне провадження підсудне Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області, проти відкритого розгляду справ заперечень не надійшло.

Враховуючи викладене, з огляду на відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Вирішення питання щодо складання досудової доповіді.

Згідно з положеннями ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Враховуючи, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, суд, керуючись положеннями ст. 314-1 КПК України, приходить до висновку про необхідність складання досудової доповіді.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131,176,177, 178, 182, 183, 194, 199, 201, 202, 291,314,315, 371-372,376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області (м. Олександрія Кіровоградської області, вул. Поштова,30, на 20.05.2025 року о 13 годину 00 хвилин.

У задовленні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору та клопотань захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про витребування від держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань витягу про вчинені процесуальні дії у кримінальному провадженні №0002254 від 02.08.2017 року та від прокурора - наглядового провадження, заведеного за кримінальним провадженням № 0002254 від 02.08.2017 року, відмовити.

Доручити Олександрійському РВ №1 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області у строк до 20.05.2025 року скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ Луганської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який є пенсіонером, зареєстрований за адресою: адреса АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Роз`яснити представнику органу пробації про його права й обов`язки, визначені ст.72-1 КПК України та право заявляти до суду клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження щодо обставин, які передбачені пунктами 4, 5частини першої статті 91 КПК України.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

У судове засідання викликати учасників процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1