Справа №760/4715/25 1-кс/760/3258/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 07 лютого 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 України Кримінального кодексу України, відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, українця, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , із середньо-спеціальною освітою, неодруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, не працюючого, не є інвалідом І чи ІІ групи, не перебуває на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога, раніше не судимий, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду міста Києва подано клопотання слідчого, погодженого з прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 07 лютого 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 Кримінального кодексу України відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думку підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.

Із матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000030 від 07 лютого 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис про смерть №3379 від 20.02.2024 зареєстрований Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ). ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала за адресою: АДРЕСА_3 разом із своєю матір`ю ОСОБА_9 , яка ІНФОРМАЦІЯ_4 померла.

При цьому, померла в шлюбі ніколи не перебувала, та на момент смерті у неї відсутні близькі родичи, у зв`язку із чим поховання її здійснювалося за сприяння та кошти колег по роботі.

Отримавши інформацію щодо відсутності близьких родичів які могли б успадкувати нерухоме майно, у ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням день, час та місці, але не пізніше 07 серпня 2024 року, виник злочинний умисел, направлений на заволодіння шляхом обману квартирою АДРЕСА_4 та на праві спільної часткової власності у розмірі 1/3 частки була зареєстрована на ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (мати).

З метою реалізації свого злочинного умислу спрямованого на заволодіння нерухомим майном шляхом виготовлення та використання завідомо підробленого офіційного документа - свідоцтва про шлюб, ОСОБА_10 залучив до своєї протиправної діяльності ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , якому надав вказівку підшукати особу, яка за грошову винагороду, надасть власні документи (паспорт громадянина України та довідку про присвоєння ідентифікаційного номера) для використання їх в оформленні фіктивного шлюбу з померлою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 для отримання права на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_4 .

Продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_11 звернувся до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 із пропозицією надати, за грошову винагороду, свої документи (паспорт громадянина України та довідку про присвоєння ідентифікаційного номера) для використання їх в оформленні фіктивного шлюбу з померлою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 для отримання права на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_4 .

У свою чергу, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що такі дії носять кримінально-протиправний характер, оскільки він не мав наміру, ні можливості придбати у власність будь-які об`єкти нерухомості, переслідуючи корисливий мотив отримання матеріальної винагороди, погодився на вказану пропозицію.

Після чого, ОСОБА_5 , маючи намір на пособництво у заволодінні чужим майно шляхом обману, надіслав ОСОБА_11 , фотографії паспорта громадянина України НОМЕР_1 виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в місті Києві від 21.07.2000 на власне ім`я, а також реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

У подальшому ОСОБА_10 , у невстановлену дату, місце та час, отримав від невстановленої досудовим розслідуванням особи завідомо підроблений документ, що посвідчує шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 07 серпня 2024 ОСОБА_11 та ОСОБА_5 прибули до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8, де зустрілись з ОСОБА_10 .

Перебуваючи у приміщенні державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_12 , діючи на виконання спільного злочинного умислу, за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_10 та ОСОБА_5 надали нотаріусу підроблений документ, що посвідчує шлюб між ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Дарницьким РУ ГУ МВС України в місті Києві від 21.07.2000 на ім`я ОСОБА_5 , а також реєстраційний номер облікової картки платника податків для оформлення заяви про прийняття спадщини померлої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та на підставі яких заведено спадкову справу № 413/2024. При цьому, вказаний шлюб укладений ніби то в російській федерації у 1998 році.

Продовжуючи реалізовувати спільного злочинного умислу, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи за попередньою змовою групою осіб, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 18 грудня 2024 року ОСОБА_10 надав вказівку ОСОБА_11 привезти ОСОБА_5 до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8 для проведення реєстраційних дій та оформлення права власності квартиру АДРЕСА_4 .

В подальшому, у невстановлений досудовими розслідуванням час, але не пізніше 18 грудня 2024 року, діючи за попередньою змовою групою осіб, ОСОБА_11 та ОСОБА_5 прибули до офісу державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори, що за адресою: м. Київ, вул. Машинобудівна, 8, де зустрілись з ОСОБА_10 .

Після чого, ОСОБА_10 та ОСОБА_5 направились до державного нотаріусу П`ятої київської державної нотаріальної контори для проведення реєстраційних дій та оформлення права власності квартиру АДРЕСА_4 .

В подальшому, державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори ОСОБА_12 18 грудня 2024 року проведено реєстраційні дії та оформлено право власності на 1/3 квартири АДРЕСА_4 на ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та 2/3 квартири АДРЕСА_4 на ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, по об`єкту нерухомості (реєстраційний номер 000) квартира за адресою: АДРЕСА_3 право власності зареєстровано 30.01.2025 за ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, у невстановлений день, час та місці, але не пізніше 18 лютого 2025 року ОСОБА_10 надав вказівку ОСОБА_11 привезти ОСОБА_5 до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 , для укладання договору купівлі-продажу кв. №2, що за адресою: АДРЕСА_5 .

В подальшому, 19 лютого 2025 року, у невстановлений досудовими розслідуванням час, ОСОБА_11 та ОСОБА_5 прибули до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 , де зустрілись з ОСОБА_10 .

Після чого, ОСОБА_10 та ОСОБА_5 направились до офісу приватного нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 , для укладання договору купівлі-продажу кв. №2, що за адресою: АДРЕСА_5 .

В подальшому 19 лютого 2024 року, приватним нотаріусом ОСОБА_13 , посвідчено договір купівлі-продажу №448, згідно якого Продавець - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_7 , продав та передав у власність об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру, яка розташована, за адресою: АДРЕСА_3 . Покупцеві - ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_8 . Після отримання правовстановлюючих документів на приміщення кватири, ОСОБА_10 отримав оригінали вказаних документів від ОСОБА_5 та зберігав їх при собі.

Так, органом досудового розслідування встановлено, що своїми умисними діями, ОСОБА_10 ОСОБА_11 ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_4 , вартістю 2 705 000,00 грн, що на момент скоєного злочину в шістсот і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразились у заволодінні чужим майном (шахрайство), шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

21.02.2025 о 23:30 годині в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України.

22.02.2025 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за частиною 5 статті 190 КК України, тобто у вчиненні умисного тілесного ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, із альтернативою внесення застави у розмірі 2 705 000 гривень, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених статті 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків, експерта, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки вважає, що ризики необґрунтовані. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний тримання під вартою, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки ОСОБА_5 частково визнає свою причетність до інкримінованого йому злочину.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Так, відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразились у заволодінні чужим майном (шахрайство), шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріали кримінального провадження, які на думку слідчого судді, обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшли своє підтвердження ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу, тому слідчий суддя вважає, що вона може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику впливу на свідків, екпертів та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 може впливати на них з метою перешкоджання надання останніми повних та достовірних показань щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Також, на думку слідчого судді знайшов своє підтвердження ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, а саме підозрюваний знищити, переховувати або спотворити будь-яких із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень шляхом вжиття заходів, спрямованих на знищення доказів та недопущення розкриття інших епізодів злочинних дій, що може призвести до затягування здійснення органом досудового розслідування належного досудового розслідування.

Разом з тим, не знайшов свого підтвердження в ході судового розгляду ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки прокурором не надано слідчому судді обґрунтованих доказів, які б свідчили про наявність вказаного ризику.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У справі «Амбрушкевич проти Польщі» (Ambruszkiewicz v. Poland N 7/03 від 04.05.2006) Європейський суд з прав людини наголошує, що не викликає протиріч те, що в деяких особливих випадках позбавлення свободи може бути єдиним засобом, який дозволяє гарантувати явку обвинуваченого до суду, зокрема, з урахуванням його особистості та характеру злочину, а також тяжкості ймовірного покарання. Крім того, Європейський суд з прав людини вважає за необхідне, щоб підстави, наведені владою на обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді позбавлення свободи, були доповнені конкретними фактами стосовно підозрюваного, а мотиви за обставинами справи могли вбачатися переконливими та відповідними.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, його майновий та сімейний стан, можливість виїзду останнього за кордон, обставини вчинених ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого частиною 5 статті 190 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, тому з урахуванням наявних ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та вимог частини 6 статі 176 КПК України, до підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частини 4 статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо неправомірним для нього.

Згідно пункту 3 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, у розмірі від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до пункту 3 частини 5 статті 182 КПК України визначити заставу саме у сумі 901 667,00 грн. (дев`ятсот одна тисяча шістост шістдесят сім гривень 00 коп.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити, в подальшому, його належну процесуальну поведінку в даному провадженні.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм частини 3 статті 183 КПК України та частини 5 статті 194 КПК України, у разі внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: 1) прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) не відлучатися за межі міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) заборонити спілкуватись зі свідками та підозрюваними щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 183, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з часу фактичного затримання, тобто з 23 години 30 хвилин 21 лютого 2025 року.

Строк дії ухвали - 23 година 30 хвилин 21 квітня 2025 року.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити родичів ОСОБА_5 про взяття його під варту.

Визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 901 667,00 грн. (дев`ятсот одна тисяча шістост шістдесят сім гривень 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду м. Києва.

У разі внесення розміру застави в сумі 901 667,00 грн. (дев`ятсот одна тисяча шістост шістдесят сім гривень 00 коп.), заставодавцем (підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та зобов`язати:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду на їх першу вимогу, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

- не відлучатися за межі міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- заборонити спілкуватись зі свідками та підозрюваними щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 22 квітня 2025 року включно.

В задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовити.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 та ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1