КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/6736/24
Провадження № 1-кп/552/420/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.02.2025 м. Полтава

Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

захисників обвинуваченої адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000532 від 11.07.2024, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Москва, РФ, громадянки України, непрацюючої, пенсіонерки, з вищою освітою, розлученої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 КК України,

встановив:

До Київського районного суду м. Полтави 01.10.2024 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000532 від 11.07.2024, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 КК України.

23.01.2025 захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подав до суду клопотання про допит свідка ОСОБА_8 , в якому просив суд допитати в залі судового засідання в якості свідка особу, яка зазначена в матеріалах кримінального провадження, як ОСОБА_8 , забезпечивши його безпосередню присутність в залі судового засідання та зобов`язати сторону обвинувачення надати докази наявності підстав та фактичних даних, що свідчать про наявність реальної небезпеки щодо свідка.

26.02.2025 захисники ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 та адвокат ОСОБА_7 уточнили клопотання окремими доводами, однак прохальна частина в цілому залишена без змін.

Своє клопотання обґрунтовують тим, що під час досудового слідства ОСОБА_8 був допитаний слідчим суддею в порядку ст. 225 КПК України. Про допит залегендованого свідка ОСОБА_8 не було повідомлено захисника ОСОБА_9 . ОСОБА_7 , таким чином було порушено її право на захист. ОСОБА_5 не повідомляла про небажання участі сторони захисту під час допиту свідка. На початку судового засідання, коли слідчий суддя оголошував відомості щодо осіб, яким було повідомлено про його проведення відсутні були відомості про повідомлення потерпілого про проведення допиту, який, як сторона кримінального провадження також мав право ставити питання свідку. Щодо змісту допиту, то він абсолютно різниться з обставинами, зафіксованими під час спеціального слідчого експерименту в частині опису дій осіб, що зафіксовані на відео, і в частині місця зустрічі з ОСОБА_10 , і в частині самої зустрічі, і в частині розташування і місця знаходження учасників зустрічі. Характер розмови з ОСОБА_5 в повсякденному спілкуванні, зафіксованому на відео та аудіофайлах різняться з тим, як виклав це ОСОБА_8 під час допиту в судовому засіданні слідчому судді. Зазначає, що прокурором не наведено підстав, відповідно до яких свідок ОСОБА_8 потребує захисту. У цілому, відсутність сторони захисту та обвинуваченої під час допиту ОСОБА_8 на думку захисників є порушенням права на перехресний допит та свідчить про недопустимість такого доказу.

Прокурор подала заперечення щодо клопотання сторони захисту, вказала, що будь-яких порушень вимог ст. 225 КПК України стороною обвинувачення не допущено, ОСОБА_8 є особою щодо якої застосовані заходи безпеки, бо розумів про можливу помсту обвинуваченої ОСОБА_5 , надала відповідний лист УКР в Полтавській області.

Потерпілий ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту та підтримав заперечення прокурора.

Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, клопотання захисників ОСОБА_5 адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , заперечення прокурора ОСОБА_3 , дійшов наступного висновку.

Щодо наявності підстав для допиту свідка ОСОБА_8 під час судового розгляду.

Так, у судовому засіданні встановлено, що свідок ОСОБА_8 приймав участь у досудовому розслідуванні даного кримінального правопорушення, за його участі проводилися негласні слідчі (розшукові) дії та до нього були застосовані заходи безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві. Відповідно вимог кримінального процесуального закону, з метою забезпечення безпеки ОСОБА_8 , його життя та здоров`я, допит цього свідка проведений у порядку ст. 225 КПК України.

За приписами абз. 3 ч. 1 ст. 225 КПК України передбачено, що неприбуття сторони, що була належним чином повідомлена про місце та час проведення судового засідання, для участі в допиті особи за клопотанням протилежної сторони не перешкоджає проведенню такого допиту в судовому засіданні.

Суд вважає цілком обґрунтованими доводи сторони захисту, що адвокат ОСОБА_7 не був повідомлений належним чином про такий допит, що відповідно до ч. 4 цієї статті є підставою для допиту свідка ОСОБА_8 у судовому засіданні.

Також, ураховуючи обставини справи, суд вбачає необхідність, як в уточненні окремих показань ОСОБА_8 , так і отриманні показань щодо обставин, які не з`ясовувались слідчим суддею під час допиту у порядку ст. 225 КПК України.

Щодо забезпечення допиту свідка у приміщенні Київського районного суду м. Полтави, без змін зовнішності і голосу та інших вимог клопотання.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 організовуючи вчинення злочину зустрічалася із особою, відомості про яку змінені на підставі Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» на ОСОБА_8 (далі ОСОБА_8 ).

Прокурором ОСОБА_3 надано лист Управління карного розшуку ГУНП в Полтавській області від 04.02.2025, яким на підставі ч. 2 ст. 3 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» у кримінальному провадженні № 0000532 від 11.07.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 KK України, прийнято рішення про застосування заходів безпеки відносно свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі його письмової заяви, як до особи, яка брала участь aбо сприяла виявленню, попередженню, припиненню кримінального правопорушення.

Матеріали щодо зміни анкетних даних долучено до номенклатурної справи №14/-20, том. 13 «Листування зі структурними та територіальними підрозділами ГУНП в Полтавській області з питань оперативно-розшукової діяльності», які віднесені до державної таємниці та не можуть бути розголошені.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

Згідно з ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 2) необхідності забезпечення безпеки осіб.

Частин 2 ст. 336 КПК України передбачає, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 336 КПК України, у разі необхідності забезпечення оперативності судового провадження, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (стаття 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Відповідно до ч. 9 ст. 352 КПК України передбачено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Обвинувачена ОСОБА_5 , її захисники адвокат ОСОБА_6 , адвокат ОСОБА_7 , категорично заперечили проти допиту свідка ОСОБА_8 в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, із зміною зовнішності та голосу, принципово наполягали на необхідності присутності свідка у судовому засіданні у залі суду Київського районного суду м. Полтави.

Суд оцінюючої вказані у клопотанні доводи сторони захисту вважає їх частково обґрунтованими.

У цій справі формулювання обвинувачення та обставини учення кримінального правопорушення оголошені прокурором, а також інші надані докази беззаперечно свідчать, що свідок ОСОБА_8 напряму комунікував та відповідно вів спілкування з обвинуваченою під час неодноразових зустрічей, розмовляв з нею по мобільному телефону.

Під час судового розгляду, у відкритому судовому засіданні, досліджені докази, які містять відеозаписи зовнішності та аудіозаписи голосу свідка ОСОБА_8 .

Отже, учасниками судового розгляду неспростовно ідентифіковано особу ОСОБА_8 з точки зору характеристик його голосу та зовнішності, одягу, манери поведінки, особливостей мовлення та звертання, та їх подальша зміна не сприятиме досягненню мети такого законодавчого обмеження.

На переконання суду, прокурор не обґрунтував, які саме загрози можливі з боку обвинуваченої для свідка ОСОБА_8 , у разі допиту без зміни його голосу та зовнішності, оскільки ані КПК України, ані положення Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», не вимагають від суду вжиття таких заходів, а навпаки вказують на їх винятковість, неможливість свавільного застосування у випадку заперечення сторін кримінального провадження.

Суд вважає достатнім заходом для забезпечення безпеки свідка ОСОБА_8 проведення його допиту в залі судового засідання з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення Київського районного суду м. Полтави, без зміни голосу та зовнішності свідка за яких його неможливо впізнати, у закритому судовому засіданні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання захисників обвинуваченої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 про допит свідка ОСОБА_8 підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 336, 352, 372 КПК України,

ухвалив:

Клопотання захисників ОСОБА_5 адвокатів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про допит свідка ОСОБА_8 , задовольнити частково.

Здійснити допит свідка ОСОБА_8 з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення суду, без зміни голосу та зовнішності свідка за яких його неможливо впізнати, у закритому судовому засіданні.

Здійснити виклик свідка ОСОБА_8 через орган, який здійснює заходи безпеки.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений учасникам судового провадження 26.02.2025 о 16 год 45 хв.

Суддя ОСОБА_1